PRACOVNÍ SMLOUVA ZAMĚSTNANCŮ,
	KTEŘÍ PRACUJÍ DOMA (Home office)	(§ 317 ZP)
Zaměstnavatel:	......................................................................................................................................................
IČ:		......................................................................................................................................................
DIČ:		......................................................................................................................................................
se sídlem:		......................................................................................................................................................
zastoupený:		......................................................................................................................................................
		zapsaný v Obchodním rejstříku vedeném soudem v ......................., oddíl ........., vložka č. ...........
(dále jako „Zaměstnavatel“)
Zaměstnanec:	......................................................................................................................................................
narozen:		......................................................................................................................................................
bytem:		......................................................................................................................................................
rodné číslo:		......................................................................................................................................................
(dále jako „Zaměstnanec“)
uzavírají tuto
pracovní smlouvu:
I.
1.	Dnem vzniku pracovního poměru je ..........................................
2.	Zaměstnanec bude zaměstnán podle této pracovní smlouvy jako .............................. (druh práce, popř. funkční zařazení). Je možné a vhodné sjednat nebo stanovit pracovní náplň v rámci druhu práce.
3.	Místem výkonu práce je ........................................... – uvést bydliště zaměstnance, kde bude vykonáván home-office ..................................................................
4.	Zaměstnanec bude pracovat po stanovenou týdenní pracovní dobu, kterou si sám rozvrhne ............................
II.
1.	Tato smlouva byla uzavřena na dobu:
–	neurčitou
–	určitou do .........................................
2.	Smluvní strany
–	sjednaly zkušební dobu v délce 3 měsíců. (U vedoucích zaměstnanců maximálně na 6 měsíců)
3.	Výpovědní důvody a doby se řídí zákoníkem práce v platném znění.
III.
1.	Zaměstnavatel se zavazuje zaměstnanci za vykonanou práci vyplácet mzdu, a to bezhotovostně na účet zaměstnance. Výše mzdy je upravena mzdovým výměrem. Smluvní mzda se skládá z pevné mzdy (základní mzda) a pohyblivé mzdy.
2.	Vyplacení pohyblivé části mzdy je závislé
–	na hodnocení práce zaměstnance,
–	na plnění jmenovitých úkolů, pokud byly zaměstnanci stanoveny příslušným nadřízeným.
	Je možno ji krátit, a to až na nulovou výši, při neplnění nebo špatném plnění práce zaměstnance ve smyslu pracovní smlouvy. O krácení pohyblivé části mzdy rozhoduje příslušný nadřízený.
	Výše mzdy je důvěrnou informací a smluvní strany se zavazují nesdělit její výši třetí osobě.
3.	Mzda je splatná pozadu za měsíční období a výplatním termínem je .................................. den kalendářního měsíce.
IV.
1.	Zaměstnanec souhlasí, aby ................................................. (zaměstnavatel) zpracovával jím poskytnutá data obsažená v osobním dotazníku pro účely personální činnosti a pro plnění úkolů uložených zákonem, a to po dobu nezbytnou k zajištění práv a povinností plynoucích z pracovního poměru a k jeho navázání.
2.	Zaměstnanec je povinen dodržovat veškerá vnitřní nařízení zaměstnavatele a bezpečnostní předpisy, a to i ty, které budou zaměstnavatelem vydány během trvání pracovního poměru. Zaměstnanec podpisem této smlouvy potvrzuje, že mu byly příslušné předpisy platné ke dni podpisu této smlouvy předány a že se s nimi seznámil. V případě změny pracovních či bezpečnostních předpisů zaměstnavatele nebo v případě vydání nových pracovních nebo bezpečnostních předpisů je zaměstnavatel povinen takové předpisy dát zaměstnanci včas k dispozici, a seznámit s nimi zaměstnance.
3.	Zaměstnanec je povinen dodržovat instrukce a pokyny dané mu v průběhu výkonu práce nadřízeným ........................
4.	Zaměstnanec souhlasí s tím, že jej zaměstnavatel může vysílat na pracovní cestu na dobu nezbytné potřeby zaměstnavatele.
V.
1.	Zaměstnanec je povinen podle pokynů .............................. konat osobně práce podle pracovní smlouvy v rozvržené pracovní době a dodržovat předpisy.
2.	Práva a povinnosti zaměstnavatele i zaměstnance se řídí ustanoveními zákoníku práce a dalšími pracovněprávními předpisy.
3.	Dovolená se řídí ustanovením § 211 a násl. zákoníku práce.
4.	Mzda byla sjednána podle zákoníku práce. Její výše je uvedena ve vnitřním mzdovém předpise ze dne ....................... (event. uvést konkrétní výši mzdy). Mzda je stanovena jako měsíční a její splatnost je každý .............................. den po uplynutí měsíce, v němž byla práce vykonána. Mzda se vyplácí .............................. den následujícího měsíce po vykonání práce za měsíční období. (Případně uvést číslo účtu u peněžního ústavu, na který bude mzda poukazována).
VI.
Podle § 310 zákoníku práce se mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem sjednává konkurenční doložka. Zaměstnanec se zavazuje, že do 6 měsíců (nejdéle však do 1 roku) – uvést přesnou dobu– po skončení pracovního poměru nebude vykonávat činnost, která je předmětem činnosti zaměstnavatele, s nímž skončil pracovní poměr. V případě porušení tohoto závazku zaměstnanec uhradí zaměstnavateli smluvní pokutu v částce 200 tisíc korun (event. uvést jinou částku odpovídající délce závazku. Tato částka může být určena i násobkem mzdy nebo jiným způsobem.). Musí však být nejméně ve výši jedné poloviny průměrného měsíčního výdělku, za každý měsíc plnění závazku.
VII.
1.	Zaměstnavatel se zavazuje
–	přidělit zaměstnanci práci v souladu s pracovní smlouvou,
–	platit mu mzdu za uskutečněné práce v částce smluvené a v souladu s právními předpisy,
–	vytvořit zaměstnanci řádné podmínky pro úspěšné plnění pracovních úkolů,
–	hradit zaměstnanci náklady spojené s opotřebováním nářadí, pracovních nástrojů a spotřebovanou energií v sou­vislosti s výkonem práce v částce .............................,
–	zaměstnavatel umožní zaměstnanci účast na pracovních poradách,
–	výsledky práce bude zaměstnanec předávat a poskytovat zaměstnavateli ....................................................... (uvést způsob předávání výsledků práce – např. elektronicky, předáním výrobků nebo zboží atd).
2.	Obsah této pracovní smlouvy může být měněn pouze písemně, na základě dodatků odsouhlasených jak zaměstnavatelem, tak zaměstnancem.
3.	Ostatní práva a povinnosti smluvních stran vyplývající z této pracovní smlouvy jsou upraveny příslušnými ustanoveními zákoníku práce, ostatními pracovněprávními předpisy, pracovním řádem a vnitřními předpisy.
4.	Tato pracovní smlouva byla sepsána ve dvou vyhotoveních, z nichž po jednom obdrží zaměstnanec a zaměstnavatel.
5.	Zaměstnanec potvrzuje svým podpisem, že byl před uzavřením této smlouvy seznámen s právy a povinnostmi, které mu vyplývají z této pracovní smlouvy a mzdovými podmínkami. Současně potvrzuje, že byl seznámen s příslušnými předpisy k bezpečnosti a ochraně zdraví při práci.
V .................. dne ............
				Zaměstnavatel	Zaměstnanec
Poznámka
Stejná pracovní smlouva s tím, že se uvedou některé zvláštnosti pracovního poměru zaměstnanců, kteří pracují doma (home office), jak vyplývá z níže uvedeného textu.
1.	 Místo pracoviště – byt nebo domácnost zaměstnance.
2.	 Uvede se, že na zaměstnance v home office se nevztahují ustanovení zákoníku práce o překážkách v práci.
3.	 Uvede se údaj o tom, jakým způsobem bude předávána práce, kterou zaměstnanec vytvořil pro zaměstnavatele.
4.	Zaměstnanec si sám rozvrhne pracovní dobu a tyto údaje oznámí zaměstnavateli.
5.	Uvede se, jakým způsobem a v jaké částce (případně paušální částce) bude zaměstnavatel hradit zaměstnanci náklady v souvislosti
a)	s opotřebením vlastního nářadí a pracovních nástrojů
b)	se spotřebovanou energií (např. elektřina, vytápění apod.)
6.	Zaměstnavatel by se měl zavázat, že zaměstnanci zajistí komunikaci se zaměstnavatelem, např. osobním kontaktem s příslušným vedoucím zaměstnancem, účastí zaměstnance na pracovních poradách apod.. 
Home office (práce z domova) je v současném období velmi preferovaná. ZP upravuje zvláštním způsobem práva a nároky zaměstnanců, kteří pracují doma v § 317. 
Zaměstnanec může se zaměstnavatelem dohodnout, že bude pracovat doma, např. podle pokynů zaměstnavatele, případně agentur zprostředkovávajících práci nebo podle telefonické výzvy zaměstnavatele apod. Přesné podmínky práce doma si zaměstnavatel se zaměstnancem dohodnou v pracovní smlouvě. Zaměstnanec si určuje rozvrh pracovní doby, takže svůj pracovní režim a výkon (intenzitu) práce z domova si ovlivňuje sám. 
Při tomto způsobu práce je nutno počítat s některými odlišnostmi oproti zaměstnancům pracujícím přímo na pracovišti zaměstnavatele. Vyplývají ze skutečnosti, že zaměstnavatel nemůže ve většině případů s ohledem na místo výkonu práce kontrolovat průběh pracovního výkonu (často velká vzdálenost mezi sídlem zaměstnavatele a místem výkonu práce zaměstnance pracujícího ve svém bydlišti).
Charakter této práce může zaměstnavatel po dohodě se zaměstnancem zdůraznit časovým omezením trvání tohoto druhu pracovního poměru. ZP sice v ustanovení § 39 omezuje možnosti ke sjednávání tohoto druhu pracovního poměru, ale zaměstnavatel i zaměstnanec by mohli využít odstavec 4 tohoto ustanovení. Sjednáním pracovního poměru na dobu určitou může zaměstnavatel řešit např. vážné provozní důvody na své straně nebo zvláštní povahu práce. Tyto důvody by pak zaměstnavatel měl vymezit v písemné dohodě s příslušným odborovým orgánem. Pokud na pracovišti není ustavena odborová organizace, určuje si tyto důvody zaměstnavatel sám. Mezi tyto důvody můžeme zařadit i současné období po koronavirové pandemii.
Tito zaměstnanci mohou k provádění sjednaných prací a úkolů používat své vlastní nářadí, stroje nebo jiné předměty. Tuto závažnou okolnost je třeba dohodnout v pracovní smlouvě. Měla by obsahovat konkrétní údaje, zda zaměstnanci budou používat své vlastní nářadí a pracovní předměty nebo zda zaměstnavatel poskytne potřebné předměty sám. V případě, že dojde mezi ním a zaměstnancem k dohodě o používání vlastních předmětů zaměstnanců, nemělo by se v pracovní smlouvě zapomenout na určení výše náhrad, které zaměstnavatel poskytne zaměstnanci za použití jeho nářadí, zařízení, a předmětů potřebných pro výkon práce. Jde o paušální částky zahrnující náhradu za opotřebení těchto předmětů i za případnou spotřebu energie k jejich pohonu a na osvětlení pracoviště (viz § 190 ZP).
V praxi se vyskytují problémy, jak řešit a zda je možné poskytnout náhradu, pokud nebyla sjednána ve smlouvě. Praxe se přiklání k názoru, že je to možné, a dokonce i nutné. Podle § 545 občanského zákoníku č. 89/2012 Sb. právní jednání vyvolává právní následky, které –mimo jiné –plynou ze zvyklostí. Rozumí se tím následky, které vzniknou při práci z domova, tedy určité náklady a ze strany zaměstnavatele náhrady. Je nepochybné, že za zvyklost můžeme považovat úhradu nákladů, které zaměstnanci při práci ve prospěch zaměstnavatele vznikly. Pokud by je zaměstnavatel neuhradil, jednalo by se o jeho bezdůvodné obohacení.
K úhradě nesjednaných nákladů může vést jejich paušalizace. Jsou spojeny s připojením internetu, za elektřinu, topení apod. Jde o prostředky, které je nutné používat k výkonu práce a bez jejich existence by nemohl zaměstnanec pracovat. Dále je nutno respektovat zásadu, že si zaměstnanec se zaměstnavatelem může sjednávat práva a nároky, které nejsou v rozporu se zákoníkem práce a nejsou tímto předpisem zakázány.
Zaměstnavatel může tyto „vedlejší“ náhrady (elektřina, internet atd) poskytovat na základě vnitřního předpisu, který vydá nebo kolektivní smlouvy. Individuálně to může sjednat se zaměstnancem podle § 1724 a násl. občanského zákoníku. Ten umožňuje sjednávat i jiné smlouvy neupravené tímto zákonem. Základním kritériem je, aby takto sjednaná paušalizace nebyla v rozporu s dobrými mravy, např. „přehnané“ nároky zaměstnance.
 Při sjednávání paušálních náhrad existuje smluvní volnost. Zaměstnanec by měl navrhnout příslušnou částku a odůvodnit ji. Zaměstnavatel ji bude či nebude akceptovat. V každém případě by se mělo postupovat matematickým výpočtem či odpočtem z celkových náhrad vynaložených na místo, kde zaměstnanec pracuje. Tuto situaci již nelze řešit legislativně, ale vzájemnou dohodou.