MANAŽERSKÁ SMLOUVA (§ 1746 OZ)
Spol. s r. o. ................................., zastoupená ................................. stat. orgánem .......................
a ředitel ...................................... (případně jiný zaměstnanec managementu) ..............................
pan ............................................. 
uzavřeli dnešního dne tuto smlouvu o individuálních pracovních a mzdových podmínkách.
Čl. I
Povinnosti ředitele
1.	Ředitel a.s. ............................................. bude zabezpečovat úkoly vyplývající z činnosti s. r. o. v rozsahu předmětu podnikání, ze zákoníku práce, občanského zákoníku a dalších obecně závazných předpisů.
Čl. II
Základní mzda
1.	Základní mzda byla sjednána s účinností od ve výši……. Kč měsíčně. Řediteli se zaručuje výplata základní mzdy za odpracovanou dobu, na kterou mu vznikl nárok.
	Při stanovení základní mzdy bylo přihlédnuto k předpokládanému růstu životních nákladů v roce ............................
	V případě, že index růstu životních nákladů zaměstnanců přesáhne v průběhu roku ve srovnání s prosincem hranici 120 %, bude výše stanovené základní mzdy přehodnocena a formou doplatku k této smlouvě může být upravena.
	Základní mzda se hradí z nákladových mezd.
2.	Dojde-li k odvolání ředitele z funkce nebo vzdá-li se ředitel funkce a bude přeřazen do nižší funkce, přísluší mu zá­kladní mzda podle odst. 1 ještě po dobu jednoho kalendářního měsíce následujícího po dni účinnosti tohoto opatření. (Je-li tímto dnem první den kalendářního měsíce, po dobu tohoto měsíce.)
	Toto ustanovení neplatí, dojde-li k odvolání ředitele z funkce z důvodů, pro něž lze dát zaměstnanci výpověď [podle § 52 písm. f), g), h) zákoníku práce] nebo z důvodů, pro které lze okamžitě zrušit pracovní poměr podle § 55 zákoníku práce), anebo v případech uvedených v článku VI odst. 2 této smlouvy.
3.	Při změně předmětu podnikání v se základní mzda přiměřeně upraví, a to od prvního dne následujícího měsíce po realizaci této změny.
4.	Za dobu dovolené a překážek v práci přísluší řediteli náhrada mzdy nebo dávky sociálního zabezpečení nebo mu může být poskytnuto pracovní volno bez náhrady mzdy podle obecně závazných právních předpisů nebo kolektivní smlouvy, pokud jsou jí tyto nároky upraveny ve smyslu zákoníku práce.
Čl. III
Účast na zisku
1.	Za celkové hospodářské výsledky s. r. o. dosažené za rok přísluší řediteli účast na zisku (dále jen „účast“).
	Výše účasti se stanoví sazbou v procentech z použitelného zisku vytvořeného podnikem za rok – nejvýše však může činit 200 % souhrnu základních platů vyplacených za rok, resp. za dobu výkonu funkce. Sazba účasti bude stanovena písemným dodatkem k této smlouvě do 
2.	Výsledná částka účasti se vypočte stanovenou procentní sazbou z vytvořeného použitelného zisku na rok po ověření a schválení roční účetní uzávěrky a po schválení rozdělení ročního zisku s. r. o.
3.	Účast se přiznává za podmínky, že bude proveden příděl ze zisku do rezervního fondu nejméně ve výši vyplývající z platných pravidel a do FKSP podle kolektivní smlouvy.
4.	Účast se hradí z rozdělení zisku z vytvořených zdrojů v roce, případně z volných zdrojů předchozích let.
5.	Po zhodnocení výsledků s. r. o. podniku za tři čtvrtletí roku může být řediteli poskytnuta na účast na zisku návratná záloha, a to maximálně do výše trojnásobku jeho základního platu.
6.	Záloha na účast může být poskytnuta za podmínky, že s. r. o. vytvoří za tři čtvrtletí roku použitelný zisk nejméně ve stejném objemu jako ve stejném období předchozího roku.
7.	O vyplacenou zálohu se sníží výsledná částka účasti za rok vypočtená podle předchozích ustanovení.
8.	V případě, že výsledná částka účasti za rok bude nižší než minimální zůstatek osobního účtu podle čl. IV odst. 2 této smlouvy, vrátí ředitel vyplacenou zálohu, popř. její část, až do výše tohoto minimálního zůstatku a tato se mu převede na osobní účet.
Čl. IV
Osobní účet
1.	Částka účasti vypočtená podle Čl. III se převede řediteli na jeho osobní účet, který s. r. o. zřídí jako analytický účet k příslušnému účtu třídy 4.
2.	Prostředky z účasti převedené na osobní účet je možno čerpat maximálně do výše zůstatku odpovídajícího šestinásobku základní mzdy stanovené v Čl. II odst. 1 Další čerpání prostředků ze zůstatku účasti je možné pouze se souhlasem např. zakladatel, zřizovatel apod. a to přednostně na nákup cenných papírů emitovaných s. r. o.
3.	Prostředky čerpané z osobního účtu se zdaní při jejich výplatě spolu se mzdou za zúčtovací období, ve kterém je výplata prováděna, podle vyhlášky MF ČR o výpočtu záloh na daň z příjmu fyzických osob ze závislé činnosti a funkčních požitků pro měsíční období.
4.	Zůstatek účasti vázaný na osobním účtu slouží jako jistina pro případ úhrady škod nebo ztrát vzniklých podniku osobním zaviněním ředitele. Výši úhrady určí (zakladatel, zřizovatel, majitel apod.), a to až do úrovně celého zůstatku na osobním účtu. Částky, o které se sníží zůstatek na osobním účtu, se převedou do použitelného zisku.
5.	Prostředky uložené na osobním účtu se zvýší vždy po skončení pololetí o částku vypočtenou z diskontní sazby stanovené ČNB platné ke 30. 6. a 31. 12. a z průměrného zůstatku těchto prostředků za příslušné pololetí. Toto zvýšení se hradí z rozdělení zisku.
6.	Při odvolání z funkce, vzdání se funkce nebo skončení pracovního poměru se vyplatí zůstatek vázaný na osobním účtu, snížený podle odst. 4, ve lhůtě do tří kalendářních měsíců po odvolání z funkce, vzdání se funkce nebo po skončení pracovního poměru.
7.	Při změně předmětu podnikání je možno vyplatit zůstatek účasti vázaný na osobním účtu, snížený podle odst. 4. Podmínkou je auditorem ověřená účetní závěrka za období k datu změny dle předchozí věty.
8.	Dojde-li však k odvolání ředitele z funkce z důvodů, pro něž lze dát zaměstnanci výpověď nebo z důvodů, pro které lze okamžitě zrušit pracovní poměr, zůstatek účasti na osobním účtu se nevyplatí a převede se do použitelného zisku. Postup podle předchozí věty se uplatní také v případě prohlášení úpadku s. r. o.
9.	Bude-li ředitel po odvolání nebo vzdání se funkce zařazen v rámci s. r. o. do jiné funkce, s jejímž výkonem je spojené zřízení osobního účtu, bude konečný zůstatek dosavadního osobního účtu převeden jako počáteční zůstatek na nový osobní účet.
10.	V případě úmrtí se vyplatí celý zůstatek osobního účtu po zdanění oprávněným osobám.
Čl. V
Odměny
1.	K zabezpečení mimořádných, jednorázových úkolů nebo úkolů zvláště významných pro další rozvoj s. r. o. je možno v době platnosti této smlouvy vypsat mimořádné odměny. Mimořádné odměny se vypíší zpravidla předem, formou dodatku k této smlouvě, v němž se stanoví výše odměny a zdroj úhrady.
2.	Mimořádné odměny podle odst. 1 mohou být vyplaceny po splnění úkolu i v průběhu roku. O jejich výplatě rozhodne po zhodnocení splnění úkolu ............................................. 
3.	Řediteli mohou být poskytovány odměny při významných životních a pracovních výročích v rozsahu a ve výši stanovené kolektivní smlouvou.
Čl. VI
1.	Ředitel se zavazuje:
a)	zachovat mlčenlivost o výrobních, technických, organizačních a jiných skutečnostech, o kterých se v souvislosti s výkonem funkce dozví a které mají zůstat utajeny jako hospodářské či služební tajemství,
b)	zachovávat mlčenlivost o obchodech a bilanční situaci s. r. o. Dbát, aby se tato tajemství nedostala do rukou nepovolaných osob, mlčenlivost o těchto skutečnostech zachovávat i po skončení pracovního poměru po dobu tří let,
c)	upozornit zakladatele na skutečnosti ohrožující dobrou pověst a prosperitu s. r. o.
2.	Ředitel se dále zavazuje, že nebude:
a)	vlastním jménem nebo na vlastní účet, případně jako zaměstnanec u jiného zaměstnavatele provádět podnikatelskou činnost, jež souvisí s podnikatelskou činností s. r. o., a to ještě do doby 6 měsíců po skončení pracovního poměru u s. r. o. Jinak by byl povinen zaplatit s. r. o. pokutu v částce tisíc korun.
b)	zprostředkovávat pro jiné osoby obchody s. r. o.
c)	vykonávat činnost statutárního orgánu nebo člena statutárního nebo jiného orgánu jiné právnické osoby s podobným nebo stejným předmětem podnikání – výjimka je možná jen v případě, kdy půjde o právnickou osobu, na jejímž podnikání má majetkovou účast s. r. o., jejíž je ředitelem,
d)	provozovat živnost ve stejném nebo podobném oboru, ve kterém podniká s. r. o.,
e)	využívat pověsti s. r. o., výrobků nebo služeb s cílem zajistit pro sebe nebo cizí podnikání prospěch, kterého by jinak nebylo dosaženo,
f)	postupovat při své činnosti tak, aby získal na úkor s. r. o. pro sebe nebo cizí podnikání přednost nebo jinou neoprávněnou výhodu a nebude za stejným účelem přijímat jakýkoliv prospěch,
g)	účastnit se na podnikání jiné společnosti jako společník s neomezeným ručením.
3.	Ředitel bere na vědomí, že při porušení ujednání obsaženého v Čl. VI mu může být předepsána k náhradě škoda, která tímto jeho jednáním s. r. o. vznikne, může po něm být požadováno vydání prospěchu z obchodu, při němž porušil ujednání podle Čl. VI nebo může být odvolán z funkce, popř. může být toto porušení důvodem k okamžitému rozvázání pracovního poměru ve smyslu ustanovení § 53 zákoníku práce.
Čl. VII
Závěrečná ustanovení
1.	Řediteli je možno poskytovat pouze složky mzdy dohodnuté v této smlouvě. Poskytování dalších složek mzdy jako např. podílů na hospodářských výsledcích, příplatku k vyrovnání růstu životních nákladů, ostatních příplatků, prémií nebo odměn dohodnutých v kolektivní smlouvě (s výjimkou uvedenou v Čl. V odst. 3) nebo jiném vnitropodnikovém předpise, není možné.
2.	Pro výpočet průměrného výdělku pro účely pracovně právní platí ustanovení zákoníku práce. Složky mzdy za předchozí rok zúčtované k výplatě v běžném roce se zahrnou do průměrného výdělku tak, že se určí poměrná část připadající na jednotlivá kalendářní čtvrtletí.
3.	Veškeré změny a doplňky podmínek sjednaných v této smlouvě jsou možné pouze po vzájemné dohodě obou smluvních stran a musí být sjednány písemně.
4.	Smlouva je vypověditelná i v průběhu období, pro které je uzavřena, a to na návrh jedné ze smluvních stran a za podmínky, že se o výpovědi smlouvy obě smluvní strany dohodnou.
5.	Smluvní strany výslovně prohlašují, že obsah smlouvy je svobodným projevem vlastní vůle. Smlouva byla sepsána ve dvojím vyhotovení a každá smluvní strana obdržela po jenom vyhotovení.
Čl. VIII
Doba platnosti
1.	Tato smlouva se uzavírá na dobu od do doby ukončení činnosti s. r. o. (tj. zrušení, likvidace nebo převedení na jinou právní subjektivitu), nejdéle však do a nabývá platnosti jejím podepsáním oběma smluvními stranami.
V ..................... dne ................
					ředitel s. r. o.		statutární zástupce
Dodatek č. 1
Statutární orgán zastoupený vrchním ředitelem
panem		......................................................................................................................................................
a ředitel s. r. o.	......................................................................................................................................................
pan		......................................................................................................................................................
uzavřeli dnešního dne tento dodatek č. 1 k manažerské smlouvě ze dne ........................................
Stanovení sazby účasti na zisku
Sazba účasti na zisku ve smyslu ustanovení článku III citované manažerské smlouvy se stanoví pro rok ............................. ve výši .............. %.
V ..................... dne ................
					zaměstnanec		zástupce
Poznámka
Zákoník práce manažerskou smlouvu zvlášť neupravuje. Při jejím sjednávání je však možné postupovat jen podle obecného ustanovení občanského zákoníku – § 1746.
Pracovní smlouva může nahradit manažerskou smlouvu, ale tato smlouva nemůže suplovat pracovní smlouvu. Mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem však může být sjednána jak pracovní, tak i manažerská smlouva.
I když smlouva obsahuje, kromě podstatných náležitostí pracovní smlouvy (druh práce, místo výkonu práce a den nástupu do práce), též úpravu některých mzdových práv, jedná se o pracovní smlouvu uzavřenou podle zákoníku práce, nikoliv o smlouvu manažerskou. Pokud by smlouva, kterou účastníci pracovněprávního vztahu označili jako „pracovní“, neobsahovala podstatné náležitosti, ale jen mzdová ujednání, jednalo by se o písemné potvrzení sjednaných pracovních podmínek.
Pokud by účastníci uzavřeli písemně pouze smlouvu, kterou by označili jako manažerskou, a tato smlouva by upravovala jen mzdová práva (nikoliv podstatné náležitosti pracovní smlouvy), jednalo by se o porušení § 34 odst. 2 ZP, podle něhož je zaměstnavatel povinen uzavřít pracovní smlouvu písemně.
Manažerská smlouva je určena vedoucím zaměstnancům u zaměstnavatelů, kteří odměňují vykonanou práci mzdou (dříve tzv. podnikatelské subjekty), neuplatní se u zaměstnavatelů, kteří odměňují zaměstnance platem (dříve tzv. nepodnikatelské subjekty).
Okruh zaměstnanců, s nimiž může zaměstnavatel sjednat manažerskou smlouvu, nicméně zákoník práce nevymezuje. Jako „pomocné“ hledisko přichází v úvahu § 11 zákoníku práce, který charakterizuje vedoucí zaměstnance jako zaměstnance, „kteří jsou na jednotlivých stupních řízení zaměstnavatele oprávněni stanovit a ukládat podřízeným zaměstnancům pracovní úkoly, organizovat, řídit a kontrolovat jejich práci a dávat jim k tomu účelu závazné pokyny“. Manažerskou smlouvu lze proto sjednat např. nejen s ředitelem obchodní korporace nebo jeho náměstkem, ale i s dalším zaměstnancem, který splňuje zákonné předpoklady pro vedoucího zaměstnance (např. s mistrem). V právních předpisech přitom není stanovena podmínka, že by tuto smlouvu mohl mít jen vedoucí zaměstnanec.
Zákoník práce v § 73 odst. 2 umožňuje, aby byla v pracovní smlouvě sjednána tzv. odvolatelnost vedoucích zaměstnanců z vedoucího místa (je-li zároveň dohodnuto, že se vedoucí zaměstnanec může vedoucího místa vzdát). Sjednání odvolatelnosti přichází v úvahu jen u zaměstnavatelů, kteří nejsou uvedeni v § 33 zákoníku práce. Odvolatelnost z vedoucího místa může být sjednána rovněž v manažerské smlouvě. 
Manažerská smlouva je uzavírána zejména za účelem sjednání mzdy a podmínek pro poskytování dalších mzdových plnění, jako jsou odměny, podíl na zisku, odchodné apod. Mzdu s manažerem sjednává ten, kdo ho na pracovní místo ustanovil (např. jednatel).
Mzdu sjednanou v manažerské smlouvě nemůže zaměstnavatel bez předchozího písemného souhlasu zaměstnance jednostranně snižovat, ledaže by pro to byly v této smlouvě stanoveny podmínky nebo pravidla. Pro porušení pracovních povinností ovšem nelze mzdu bez souhlasu zaměstnance snižovat ani v případě, že by tak bylo ujednáno v manažerské smlouvě.
Jinak je nutné posuzovat možnost snížení mzdy pro neuspokojivé nebo nedostatečné pracovní výsledky zaměstnance (např. má nízkou produktivitu práce, nedosahuje požadovaného obchodního zisku apod.). Jedná se o případy, kdy zaměstnavatel pro výplatu mzdy nebo její části stanoví v manažerské smlouvě určité podmínky. Aby v těchto případech mohl zaměstnanci krátit mzdu, musí vypracovat mzdový předpis nebo sjednat v dohodě (manažerské smlouvě) se zaměstnancem určité konkrétní důvody nebo podmínky, při jejichž nesplnění může mzdu krátit, a stanovit pravidla, podle nichž lze upravovat výši sjednané mzdy podle výsledků práce zaměstnance.