42.		Krácení dovolené pro zameškané hodiny (§ 223 ZP)
Zaměstnavatel:	......................................................................................................................................................
IČ:		......................................................................................................................................................
DIČ:		......................................................................................................................................................
se sídlem:		......................................................................................................................................................
zastoupený:		......................................................................................................................................................
		zapsaný v Obchodním rejstříku vedeném soudem v ................., oddíl ..............., vložka č. ...........
(dále jako „Zaměstnavatel“)
Zaměstnanec:	......................................................................................................................................................
		(jméno a příjmení)
Útvar (oddělení)	............................................................................................................................, evid. číslo........
Protože jste v běžném kalendářním roce ............................................. měl v celkovém počtu zameškaných hodin, které představují počet směn, krátí se Vám dovolená za kalendářní rok o .................. (uvést počet hodin) dvanáctin.
V ...................... dne ..............	zaměstnavatel
Poznámka
V případech překážek v práci stanovených zákoníkem práce v § 219 dochází automaticky k přerušení dovolené bez ohledu na to, zda zaměstnanec s tím souhlasí či nikoliv. K přerušení dovolené však nedojde při ošetřování nemocného člena rodiny, pokud zaměstnavatel určil dovolenou na tuto dobu na žádost zaměstnance. Zde je prioritou rozhodnutí zaměstnance, který se např. rozhodne, že bude o nemocného člena rodiny pečovat v době své dovolené.
Svátek se nezapočítává do dovolené a zaměstnavatel by neměl na tyto dny určovat dovolenou.
Náhrada mzdy za dovolenou je sice splatná v obvyklých výplatních termínech, ale na žádost zaměstnance mu musí být mzda a náhrada mzdy, pokud je splatná během dovolené, vyplacena již před jejím nástupem. V nejbližším výplatním termínu po návratu z dovolené bude mít zaměstnanec mzdu nebo plat vyšší, neboť náhrada se poskytuje ve výši průměrného výdělku a do něj se započítávají i odměny, prémie či další částí hrubého výdělku, které měl vyplaceny v předchozím kalendářním čtvrtletí.
Změny v dovolené od 1. ledna 2021
Podle nové úpravy § 213 ZP zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho v příslušném kalendářním roce práci po dobu 52 týdnů v rozsahu stanovené týdenní pracovní doby připadající na toto období, pří­sluší dovolená za kalendářní rok v délce stanovené týdenní pracovní doby vynásobené výměrou dovolené, na kterou má zaměstnanec v příslušném kalendářním roce právo. Konal-li zaměstnanec práci po kratší týdenní pracovní dobu, přísluší mu dovolená odpovídající této kratší týdenní pracovní době. Zohlední se, kolik hodin zaměstnanec odpracoval a adekvátně k tomu bude mít dovolenou.
Jedná se o novou koncepční změnu dovolené, Je založena na týdenní pracovní době zaměstnance (stanovené podle § 79 nebo sjednané kratší podle § 80), z níž se odvozuje jeho právo na dovolenou a k níž se poměřuje i čerpání této dovolené. Přitom je respektována výměra dovolené stanovená v týdnech dovolené za kalendářní rok podle § 213 odst. 1 až 3.
Poměrná část dovolené
Jestliže zaměstnanci nevznikne právo na dovolenou za kalendářní rok, protože za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli nekonal u něho během kalendářního roku práci po dobu 52 týdnů (buď z toho důvodu, že pracovní poměr vznikl nebo skončil v průběhu kalendářního roku a netrval po dobu alespoň 52 týdnů, nebo proto, že během 52 týdnů zaměstnanec neodpracoval v průměru připadajícím na týden stanovenou nebo sjednanou kratší týdenní pracovní dobu, například z důvodu překážek v práci, které se nepovažují za výkon práce), přísluší mu poměrná část dovolené. Předpokladem je, že u zaměstnavatele konal za nepřetržitého trvání pracovního poměru práci alespoň po dobu 4 týdnů po stanovenou nebo sjednanou kratší týdenní pracovní dobu. Délka této poměrné části dovolené za kalendářní rok činí jednu dvaapadesátinu dovolené za kalendářní rok za každou odpracovanou stanovenou nebo sjednanou kratší týdenní pracovní dobu. 
Změna pracovního úvazku
Poměrná část dovolené se podle § 213 novely ZP bude zjišťovat i při případné změně délky týdenní pracovní doby. Jedná se o případ, kdy v průběhu téhož kalendářního roku přejde zaměstnanec ze stanovené týdenní pracovní doby na sjednanou kratší týdenní pracovní dobu nebo naopak. To se odrazí v průměrné délce týdenní pracovní doby a tím i v délce dovolené (počtu hodin dovolené) v příslušném kalendářním roce.
Příklad 6
Zaměstnanec v roce 2022 pracoval do 30. 6. po stanovenou týdenní pracovní dobu 450 hodin a od 21. 7. sjedná kratší pracovní dobu 30 hodin týdně. Za rok 2021 odpracuje celkem 52násobků týdenní pracovní doby, z toho 26 týdnů po 40 hodinách a 26 týdnů po 30 hodinách. Dovolená u zaměstnavatele je v délce 5 týdnů.
Výpočet se provede následovně:
•	za první pololetí – 40 (hodin týdně): 52 = 0,769 (jedna dvaapadesátina) × 26 týdnů = 19,99 × 5
(týdnů dovolené u zaměstnavatele) = 99,95 (dovolená za 1. pololetí)
•	za druhé pololetí – 30 : 52 = 0,576 × 26 = 14,99 × 5 = 74,95
Za rok 2022 je tedy dovolená, v počtu 175 hodin, asi 22 dnů dovolené (99,95 + 74,956 = 174,90 – zaokrouhleno 175 hodin).