49.		Stanovení začátku a konce pracovní doby (§ 81 ZP)
Začátek a konec pracovní doby stanoví zaměstnavatel.
Může tak učinit: v pracovní smlouvě, v pracovním řádu, v kolektivní smlouvě nebo ve vnitřním předpisu.
O tento bod se tak rozšíří přímo uvedené vzory, jako je pracovní smlouva nebo kolektivní smlouva nebo vnitřní předpis.
Text: 
Začátek pracovní doby je stanoven na 6.00 hodin a konec na 14.30 hodin. Zaměstnanec je povinen být ve stanovený začátek již na svém pracovišti.
Tento text může zaměstnavatel sdělovat i do dopisu, kterým přislíbil přijetí do pracovního poměru nebo ho sdělí přímo zaměstnanci, pokud není uveden v jiných právních písemnostech.
Poznámka
Začátek a konec pracovní doby a rozvrh pracovních směn stanoví zaměstnavatel po projednání s příslušným odborovým orgánem. Pracovní dobu téže směny může zaměstnavatel po projednání s příslušným odborovým orgánem rozdělit na dvě části; v zemědělství, v dopravě, ve spojích, v kulturních zařízeních a v obchodě může být pracovní doba téže směny takto rozdělena i na více částí. Zaměstnavatel přitom přihlíží k možnostem zabezpečení plynulé dopravy pracujících do zaměstnání, zásobování elektřinou, plynem, topnou párou a k tomu, aby tato rozdělení pracovní doby nebyla v rozporu se zájmy obyvatelstva.
Zaměstnanec je povinen být na začátku pracovní doby již na svém pracovišti a odcházet z něho až po skončení pracovní doby. V kolektivní smlouvě lze sjednat nebo ve vnitřním předpisu stanovit, jakou dobu z doby potřebné k osobní očistě po skončení práce lze započítat do pracovní doby. To platí i pro zaměstnavatele, kteří neprovozují podnikatelskou činnost, tedy pro rozpočtové i příspěvkové organizace.
Evidence pracovní doby
Povinnost zaměstnavatele vést evidenci pracovní doby je povinností zakotvenou v § 96 zákoníku práce. Toto ustanovení záměrně neuvádí způsob evidence. Zaměstnavatel by měl prokázat jakýmkoli věrohodným způsobem dobu pobytu zaměstnance na pracovišti (pracovní dobu, práci přesčas, noční práci, pracovní pohotovost na pracovišti), ale i případnou pracovní pohotovost na jiném dohodnutém místě. Evidenci lze vést jakýmkoli prokazatelným způsobem (elektronicky, píchacími kartami, výkazy odpracované doby, knihou docházky, sešitem přímo na pracovišti u vedoucího apod.). Evidence pak může sloužit zaměstnavateli i pro mzdové účely. Zaměstnavatel by měl vést i evidenci přestávek v práci, přestože § 94 evidenci přestávek výslovně neukládá, neboť při rozvržení pracovní doby musí zaměstnavatel zohlednit i přestávky v práci. Přestávka bude poskytována v rámci rozvržené pracovní doby, a přestože se do pracovní doby započítávat nebude, nelze ji zcela v některých případech od pracovní doby v jednotlivých dnech oddělit.