23.		Žaloba o zaplacení částky
Městský soud v Brně 
Polní 39, 608 01 Brno 
Žalobkyně:		Jana Králová
		dat. nar. 1. 1. 1980, bytem: Jarní 11, 602 00 Brno
právně zastoupena	JUDr. Evou Bílou, advokátkou
		se sídlem Brno, Josefská 1, PSČ 602 00
Žalovaný:		Královec spol. s r.o. 
		IČ: 01011980, sídlem: Jarní 11, 602 00 Brno
Žaloba o zaplacení částky 105 000,- Kč s příslušenstvím
Návrh na vydání platebního rozkazu
V Brně dne 1. 9. 2022
Přílohy:
–	plná moc k právnímu zastoupení 
–	výpis z živnostenského rejstříku žalovaného
–	kopie smlouvy o dílo ze dne 20. 12. 2021
–	potvrzení o provedení platby 150 000,- Kč
–	kopie výzvy k dokončení díla ze dne 19. 3. 2022 s dokladem o doručení
–	kopie znaleckého posudku č. 5/2022
–	 kopie odstoupení od smlouvy ze dne 3. 5. 2022 s dokladem o doručení
I.
Mezi žalobkyní jako objednatelem na straně jedné a žalovaným jako zhotovitelem na straně druhé byla dne 20. 12. 2021 uzavřena smlouva o dílo, jejímž předmětem je závazek žalovaného dodat dílo – stavební práce v termínu do 30. 1. 2022. Cena díla byla sjednána ve výši 200 000,- Kč, přičemž za dílo byla žalobkyní uhrazena celkem záloha ve výši 150 000,- Kč. 
Žalovaný dílo nedokončil a žalobkyni nepředal. Žalobkyně žalovaného několikrát vyzývala k dokončení díla. Žalovaný vždy tak přislíbil, ale k dokončení díla nepřistoupil. Žalobkyně vyzvala žalovaného k dokončení díla prostřednictvím právní zástupkyně přípisem ze dne 19. 3. 2022. Žalovaný bohužel na tuto výzvu nijak nereagoval a dílo nedokončil.
Žalobkyně s ohledem na zaplacenou zálohu ve výši 150 000,- Kč se rozhodla oslovit znalce za účelem zjištění ceny stavebních prací nedokončeného díla provedených žalovaným. Ze znaleckého posudku č. 5/2022 vypracovaného Ing. Janem Plachým vyplývá, že cena provedených stavebních prací činí 80 000,- Kč.
S ohledem na nečinnost žalovaného a podstatné porušení smlouvy o dílo nedodáním díla ve sjednaném termínu se žalobkyně rozhodla odstoupit od smlouvy o dílo. Odstoupení od Smlouvy o dílo bylo zasláno žalovanému dne 3. 5. 2022 a doručeno žalovanému dne 6. 5. 2022. Žalovaný byl zároveň vyzván k vrácení zálohy 70 000,- Kč jako částky převyšující cenu žalovaným provedených stavebních prací. Žalovaný na doručené odstoupení od smlouvy s výzvou opět nijak nereagoval. 
S ohledem na výše uvedené nezbývá žalobkyni ničeho jiného než se obrátit se svými nároky na příslušný soud. 
Žalobkyně požaduje, aby jí žalovaný vrátil zálohu ve výši 70 000,- Kč jako částku převyšující cenu žalovaným provedených stavebních prací (dle znaleckého posudku cena provedených stavebních prací činí 80 000,- Kč, žalobkyně zaplatila zálohu ve výši 150 000,- Kč). Dále žalobkyně požaduje zaplacení smluvní pokuty z důvodu prodlení s dodáním díla ve výši 0,5 % z ceny díla za každý den prodlení celkem ve výši 35 000,- Kč. 
Důkaz:
–	výpis z živnostenského rejstříku žalovaného
–	smlouva o dílo ze dne 20. 12. 2021
–	potvrzení o provedení platby 150 000,- Kč
–	výzva k dokončení díla ze dne 19. 3. 2022 s dokladem o doručení
–	znalecký posudek č. 5/2022
–	odstoupení od smlouvy ze dne 3. 5. 2022 s dokladem o doručení
II.
Mezi žalobkyní a žalovaným byla uzavřena smlouva o dílo. Žalovaný podstatně porušil smlouvu o dílo nedodáním díla ve sjednaném termínu. Žalobkyně pro podstatné porušení smlouvy žalovaným odstoupila od smlouvy o dílo ve smyslu ust. § 2002 odst. 1 občanského zákoníku. S ohledem na odstoupení od smlouvy je žalovaný povinen vrátit zaplacenou zálohu, avšak zároveň žalovaný již provedl v části dílo – některé stavební práce – dle znaleckého posudku v ceně 80 000,- Kč. Žalovaný je tak povinen vrátit žalobkyni zpět uhrazenou zálohu ve výši 70 000,- Kč. 
Ve smlouvě o dílo byla v čl. 6 sjednána smluvní pokuta pro případ nedodání díla ve sjednaném termínu - 0,5 % z ceny díla za každý den prodlení. Žalobkyně se domáhá zaplacení smluvní pokuty za období prodlení žalovaného s dodáním díla do dne odstoupení od smlouvy žalobkyní. 
III.
Vzhledem ke skutečnosti, že žalovaný dosud žalobkyni nevrátil zaplacenou zálohu, kterou je povinen žalobkyni vrátit v návaznosti na odstoupení od předmětné smlouvy o dílo, nezaplatil další nároky žalobkyně a není možné ani smírné vyřešení sporu, je žalobkyně nucena obrátit se na Městský soud v Brně s návrhem, aby vydal tento 
platební rozkaz:
I.	Žalovaný je povinen uhradit žalobkyni částku 105 000,– Kč spolu s úrokem z prodlení ve výši 10,00 % ročně z částky 70 000,– Kč ode dne 14. 5. 2022 do zaplacení,
II.	Žalovaný je povinen nahradit žalobkyni náklady řízení za soudní poplatek a k rukám právní zástupkyně žalobkyně uhradit náklady právního zastoupení dle vyhlášky č. 177/1996 Sb. za 3 úkony právní služby (převzetí a příprava právního zastoupení, sepis výzvy, sepis žaloby), 
a to vše do 15 dnů od právní moci tohoto rozhodnutí.
Nevydá-li soud platební rozkaz nebo bude-li vydaný platební rozkaz zrušen, žalobkyně navrhuje, aby soud vydal tento 
rozsudek:
I.	Žalovaný je povinen uhradit žalobkyni částku 105 000,– Kč spolu s úrokem z prodlení ve výši 10,00 % ročně z částky 70 000,– Kč ode dne 14. 5. 2022 do zaplacení,
II.	Žalovaný je povinen nahradit žalobkyni náklady řízení za soudní poplatek a k rukám právní zástupkyně žalobkyně uhradit náklady právního zastoupení dle vyhlášky č. 177/1996 Sb. za 3 úkony právní služby (převzetí a příprava právního zastoupení, sepis výzvy, sepis žaloby),
a to vše do 3 dnů ode dne právní moci rozsudku.
Jana Králová
zastoupena na základě plné moci JUDr. Evou Bílou, advokátkou
Poznámka
Žaloba na zaplacení částky je nejčastěji užívanou žalobou. Tuto žalobu řadíme mezi tzv. žaloby na plnění (tj. takové, které se domáhají uložení povinnosti žalovanému něco plnit ve prospěch žalobce).
K řízení je příslušný obecný soud účastníka, proti němuž návrh směřuje (žalovaného). Obecným soudem fyzické osoby okresní soud, v jehož obvodu má bydliště, a nemá-li bydliště, okresní soud, v jehož obvodu se zdržuje. 
Zákon v ust. § 42 odst. 4 a v § 79 odst. 1 občanského soudního řádu upravuje tyto náležitosti žaloby:
a)	označení soudu,
b)	označení procesních stran,
c)	označení zástupců stran,
d)	vylíčení rozhodujících skutečností,
e)	označení důkazů,
f)	žalobní návrh (petit),
g)	podpis a datum.
Žalobce je povinen k návrhu připojit písemné důkazy, jichž se dovolává, a to v listinné nebo v elektronické podobě.
Žalobou je možné navrhnout vydání platebního rozkazu. Platební rozkaz je rozhodnutí ve zkráceném soudním řízení a vydává se pouze v případě, je-li v žalobě uplatněno právo na zaplacení peněžité částky a vyplývá-li uplatněné právo ze skutečností uvedených žalobcem. Platební rozkaz je rozhodnutím soudu, které je vydáváno v tzv. rozkazním řízení. Platební rozkaz představuje možnost soudu rozhodnout o podané žalobě na peněžité plnění bez toho, aby zjišťoval námitky žalovaného. V tomto případě soud rozhoduje pouze na základě tvrzení jedné ze stran – žalobce, ten má tvrzení podložené díky listinným důkazům. Platebním rozkazem může soud rozhodnout jednak na návrh žalobce, který o něj požádá, nebo také z vlastní vůle, pokud má z podané žaloby za to, že je skutkový stav dostatečně známý a nárok žalobce z doložených důkazů dostatečně jasně vyplývá. 
Dle ust. § 172 odst. 1 občanského soudního řádu soud může i bez výslovné žádosti žalobce a bez slyšení žalovaného vydat platební rozkaz, je-li v žalobě uplatněno právo na zaplacení peněžité částky a vyplývá-li uplatněné právo ze skutečností uvedených žalobcem. 
Z uvedeného vyplývá, že soud může vydat platební rozkaz, jestliže:
a)	je žalobou uplatněn nárok na zaplacení peněžité částky,
b)	uplatněný nárok vyplývá ze skutečností tvrzených žalobcem.
Naopak výslovně není možné platební rozkaz vydat v případě, 
a)	není-li znám pobyt žalovaného, 
b)	má-li být platební rozkaz doručen žalovanému do ciziny.
Nerozhodne-li soud platebním rozkazem, nařídí k projednání věci samé jednání. V tomto případě soud postupuje způsobem nijak se neodlišujícím od prostého nalézacího řízení. Soud tak učiní bez dalšího, nevydá-li tedy platební rozkaz, nekonstatuje tento svůj procesní postup žádným rozhodnutím.
V platebním rozkazu soud žalovanému uloží, aby do 15 dnů od doručení platebního rozkazu zaplatil žalobci uplatněnou pohledávku a náklady řízení, nebo aby v téže lhůtě podal tzv. odpor. Pokud není podán žalovanou stranou odpor, stává se platební rozkaz pravomocným a vykonatelným a pokud žalovaný nezaplatí dobrovolně, pak je pravomocný platební rozkaz vymahatelným exekučním rozhodnutím, se kterým je možné proti dlužníkovi podat návrh na zahájení jeho nuceného výkonu.
Platební rozkaz je třeba doručit žalovanému do vlastních rukou, náhradní doručení je vyloučeno. Nelze-li platební rozkaz doručit i jen jednomu ze žalovaných, soud jej usnesením zruší v plném rozsahu.
Variantou platebního rozkazu je elektronický platební rozkaz. Jedná se o rozhodnutí soudu, jež je taktéž vydáváno v rozkazním řízení. Od prostého platebního rozkazu se elektronický platební rozkaz liší třemi specifiky:
a)	elektronickou formou podání,
b)	požadavkem na výslovný návrh, aby soud rozhodl právě tímto rozhodnutím, a
c)	limitem maximálního možného plnění, jež lze tímto rozhodnutím přiznat.
Dle ust. § 174a občanského soudního řádu je-li návrh podán na elektronickém formuláři podepsaném žalobcem a nepřevyšuje-li peněžité plnění požadované žalobcem částku 1 000 000 Kč, soud může vydat na návrh žalobce elektronický platební rozkaz.
Žalobce je v případě rozhodování elektronickým platebním rozkazem ekonomicky zvýhodněn, neboť zahájení řízení návrhem na vydání elektronického platebního rozkazu je zpoplatněno nižším soudním poplatkem.