29.		Žaloba o zaplacení částky 200 000,– Kč s příslušenstvím
Mgr. Jan Jirásek
IČ: 11111111
Soudní 20, 628 00 Brno
Žalobkyně:	Jana Králová, dat. nar. 1. 1. 1980, bytem: Jarní 11, 602 00 Brno
Žalovaný:	Antonín Král, IČ: 01121979, sídlem: Letní 11, 602 00 Brno
Žaloba o zaplacení částky 200 000,– Kč s příslušenstvím
Návrh na vydání rozhodčího nálezu
V Brně dne 1. 11. 2022
Přílohy:
–	plná moc k právnímu zastoupení 
–	kopie smlouvy o zápůjčce ze dne 13. 9. 2021 
–	kopie výpisu z účtu žalobkyně 
–	kopie výzvy k úhradě dlužné částky ze dne 13. 10. 2022 s doklady o doručení
I.
Pravomoc k rozhodování sporu v rozhodčím řízení před jediným rozhodcem Mgr. Janem Jiráskem je dána vůlí smluvních stran, které v článku VI. odst. 5 mezi nimi dne 13. 9. 2021 uzavřené smlouvy o zápůjčce sjednaly, že veškeré spory z této smlouvy nebo s ní související budou řešeny v rozhodčím řízení ve smyslu zákona č. 216/1994 Sb., o rozhodčím řízení a o výkonu rozhodčích nálezů před jediným rozhodcem Mgr. Janem Jiráskem.
II.
Mezi žalobkyní jako zapůjčitelem-věřitelem na straně jedné a žalovaným jako vydlužitelem-dlužníkem na straně druhé byla dne 13. 9. 2021 uzavřena Smlouva o zápůjčce s dohodou o zajištění pohledávky biankosměnkou ve smyslu ust. § 2390 a násl. občanského zákoníku. Na základě uvedené smlouvy žalobkyně zapůjčila žalovanému finanční prostředky ve výši 500 000,– Kč, které se žalovaný zavázal vrátit zpět do dne 13. 9. 2022. V rámci smlouvy byl sjednán smluvní úrok z prodlení ve výši 0,05 % z dlužné částky za každý den prodlení.
K dnešnímu dni žalovaný vrátil ze zapůjčených finančních prostředků pouze částku 300 000,– Kč. Žalovaný několikrát přislíbil úhradu zbývajícího dluhu, ale ke skutečné úhradě dosud nedošlo. 
Důkaz:
–	smlouva o zápůjčce ze dne 13. 9. 2021 
–	výpis z účtu žalobkyně 
–	výzva k úhradě dlužné částky ze dne 13. 10. 2022 s doklady o doručení 
III.
S ohledem na shora uvedené a vzhledem ke skutečnosti, že žalovaný svůj dluh žalobkyni dosud neuhradil a není možné ani smírné vyřešení sporu, je žalobkyně nucena obrátit se na rozhodce s návrhem, aby vydal tento
rozhodčí nález :
I.	Žalovaný je povinen uhradit žalobkyni částku v celkové výši 200 000,– Kč spolu s úrokem z prodlení 
–	ve výši 0,05% za každý den prodlení s úhradou částky ve výši 200 000,– Kč ode dne 14. 10. 2022 do zaplacení.
II.	Žalovaný je povinen nahradit žalobkyni náklady řízení za poplatek a k rukám právní zástupkyně žalobkyně uhradit náklady právního zastoupení dle vyhlášky č. 177/1996 Sb. za 3 úkony právní služby (převzetí a příprava právního zastoupení, sepis výzvy, sepis žaloby),
a to vše do 3 dnů od právní moci tohoto rozhodnutí.
Jana Králová
Poznámka
V případě, že byla platně sjednána rozhodčí doložka mezi smluvními stranami, mohou se ohledně sporů vyplývajících ze smlouvy obracet na rozhodce. Rozhodčí řízení je zahájeno dnem, kdy rozhodci nebo rozhodčímu soudu byla doručena žaloba. Náležitosti žalobního návrhu vychází z občanského soudního řádu. Podání rozhodčí žaloby má stejné právní účinky jako podání žaloby k obecnému soudu. Průběh rozhodčího řízení lze rozdělit na čtyři části a to:
•	zahájení rozhodčího řízení, 
•	příprava projednání sporu, 
•	samotné jednání o věci, 
•	až po ukončení řízení vydáním rozhodčího nálezu, případně usnesení, v případech, kdy se nevydává rozhodčí nález. 
Písemné vyhotovení rozhodčího nálezu musí být doručeno stranám a po doručení opatřeno doložkou o právní moci. Ustanovení § 28 zákona o rozhodčím řízení přiznává rozhodčímu nálezu v zásadě stejné právní účinky jako rozsudku obecného soudu. Rozhodčí nález, u něhož nepřichází v úvahu přezkoumání, nabývá dnem doručení účinku pravomocného soudního rozhodnutí a je soudně vykonatelný. Rozhodčí nález tedy může být také exekučním titulem a na základě návrhu oprávněné strany je možné soudem nařídit exekuci dle pravomocného a vykonatelného rozhodčího nálezu. 
V současné době je základní vnitrostátní úprava rozhodčího řízení obsažena v zákoně č. 216/1994 Sb., o rozhodčím řízení a výkonu rozhodčích nálezů, ve znění pozdějších předpisů. 
Rozhodčí smlouva je nutným předpokladem pro možnost řešení sporu v rámci rozhodčího řízení. Rozhodčí smlouva je ujednání mezi stranami smlouvy hlavní, na základě, kterého dochází k přenesení pravomoci rozhodovat spory (již existující či v budoucnu vzniklé, všechny nebo jen některé) z obecného soudu na rozhodce ad hoc, případně na stálý rozhodčí soud. Rozhodčí smlouva by měla být shodným projevem vůle obou stran řešit případné spory nikoliv obecnými soudy, ale rozhodci. V případě, že by i přes platně uzavřenou rozhodčí smlouvu jedna ze stran podala žalobu u obecného soudu, má druhá strana právo vznést námitku nedostatku pravomoci soudu k rozhodování sporu, přičemž soud by byl dle ust. § 106 odst. 1 občanského soudního řádu nucen v takovém případě řízení zastavit. Námitku je třeba uplatnit nejpozději při prvém úkonu ve věci samé. 
Rozhodčí smlouva musí být uzavřena písemně, jinak je neplatná. Rozhodčí smlouva může být jak samostatným smluvním dokumentem, tak doložkou ve smlouvě hlavní. Z časového hlediska pak může být uzavírána před vznikem smlouvy hlavní, současně s ní či až po jejím uzavření. Podle toho, zda je rozhodčí smlouva sjednávána pro spory již existující či pro spory, které mohou teprve vzniknout v budoucnu, rozlišujeme dva její typy. 
Smlouva o rozhodci
Smlouva o rozhodci přichází v úvahu, u již vzniklého sporu z právního vztahu, kdy obě strany uzavřením smlouvy o rozhodci projeví shodnou vůli spor přenést do rozhodovací pravomoci rozhodce, vícero rozhodcům či stálému rozhodčímu soudu. 
Rozhodčí doložka
Tato forma rozhodčí smlouvy, která bývá nejčastější, se týká všech sporů, které by eventuálně v budoucnu vznikly z určitého právního vztahu nebo z vymezeného okruhu právních vztahů. Nutným předpokladem rozhodčí doložky je tedy tento okruh případných sporů dostatečně charakterizovat. Oproti výše uvedené smlouvě o rozhodci zde při jejím uzavírání spor neexistuje a není jisté, zda kdy v budoucnu vůbec existovat bude. 
Rozhodčí řízení je ovládáno určitými zásadami, mezi které patří kromě jiného následující zásady:
•	zásada neveřejnosti zakotvená v ust. § 19 odst. 3 zákona o rozhodčím řízení. Rozhodčí řízení je vždy neveřejné. Projevem této zásady je také neveřejný charakter rozhodčího nálezu. Tato zásada rozhodčí řízení významně odlišuje od soudního řízení, které je zpravidla veřejnosti přístupné. 
•	zásady neformálnosti, která má vést především k zjednodušení a zrychlení řízení a projevuje se v celém průběhu řízení. Rozhodce může postupovat způsobem, který považuje za vhodný. Dle ust. § 19 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení rozhodci vedou rozhodčí řízení tak, aby bez zbytečných formalit a při poskytnutí stejné příležitosti k uplatnění práv všem stranám byl zjištěn skutkový stav věci potřebný pro rozhodnutí sporu.
•	zásada rychlosti a hospodárnosti řízení. Rychlost rozhodčího řízení patří k prioritám této formy rozhodování sporů.
•	jednoinstačnost řízení. Charakteristickou vlastností rozhodčího řízení, která významně napomáhá zkrácení jeho délky, je jednoinstančnost řízení zakotvená v ust. § 27 zákona o rozhodčím řízení. Tato zásada znamená, že neúspěšná strana již nemá možnost obrátit se na jiný orgán s žádostí o přezkum rozhodčího nálezu. Rozhodčí nález nabývá právní moci doručením a je tak rozhodnutím konečným. Tato zásada je částečně prolomena možností soudů rozhodovat o zrušení rozhodčího nálezu pro rozpor s právními předpisy stanovenými na ochranu spotřebitele, respektive pro zjevný rozpor s dobrými mravy či veřejným pořádkem. Nejedná se sice o druhou instanci, ale i tak může být rozhodčí nález z uvedených důvodů zrušen.