36.		Společný návrh manželů na rozvod manželství
Městský soud v Brně
Polní 39, 608 01 Brno
Manželé: 	Anna Zlatá, dat. nar. 16. 1. 1980, bytem: Brno, Soudní 11, PSČ 602 00 		
	Josef Zlatý, dat. nar. 4. 5. 1977, bytem: Brno, Soudní 11, PSČ 602 00 
Společný návrh manželů na rozvod manželství 
V Brně dne 1. 10. 2022
Přílohy:
–	kopie oddacího listu
–	dohoda o vypořádání vzájemných majetkových vztahů, práva a povinnosti společného bydlení a vyživovací povinnosti s ověřenými podpisy
–	kopie rodného listu nezl. Petra Zlatého a Anny Zlaté 
–	soudní poplatek ve výši 2 000,-Kč je zaplacen vylepením kolkových známek na prvopisu návrhu
I.
Manželství bylo uzavřeno dne 31. 5. 2010 před Městským úřadem ve Slavkově u Brna. Oba manželé jsou občany České republiky. U obou manželů se jednalo o první manželství. 
Poslední společné bydliště manželů před podáním návrhu na rozvod manželství bylo na adrese Brno, Soudní 11, PSČ 602 00, čímž je dána podle ust. § 3 odst. 1 ve spojení s ust. § 383 zákona č. 292/2013, o zvláštních řízeních soudních příslušnost Městského soudu v Brně. 
Ze vztahu manželů se narodily děti, a to dne 12. 9. 2011 nezletilá dcera Anna Zlatá a dne 10. 6. 2013 nezletilý syn Petr Zlatý.
Důkaz:
–	oddací list
–	 rodný list nezl. Petra Zlatého a Anny Zlaté 
II.
Sňatek byl uzavřen po vzájemné dohodě z oboustranné citové náklonnosti. Vztah byl zpočátku pěkný a oba společně pečovali o narozené děti. Postupně se však v manželství začaly objevovat první problémy a docházelo k sporům, které byly často zapříčiněny rozdílností povah manželů a nahlížením na společnou budoucnost. Postupně tak došlo k odcizení, které vyvrcholilo tím, že manželé od října 2021 spolu nežijí jako manželé, nevedou společnou domácnost. 
Ze shora uvedených důvodů došlo k vzájemnému odcizení a k hlubokému, trvalému a nenapravitelnému rozvrácení manželství. Proto již ani jeden z manželů nemá zájem na dalším setrvání v rozvráceném manželství. 
Manželé považují manželství za tak hluboce, trvale a nenapravitelně rozvráceno, že nelze očekávat obnovení manželského soužití.
Oba manželé mají zájem řešit rozvod manželství v souladu s ustanovením § 757 zákona č. 89/2012, občanský zákoník. V souladu s ustanovením § 757 občanského zákoníku manželé prohlašují, že manželství trvá déle než rok a že spolu déle než 6 měsíců nežijí. Od října 2021 spolu manželé nevedou společnou domácnost a intimně se nestýkají. Manželé zatím bydlí společně s nezletilými dětmi v bytě na adrese Brno, Soudní 11, PSČ 602 00 s tím, že po rozvodu manželství si zajistí Josef Zlatý nové bydlení a odstěhuje se z bytu.
Oba manželé s rozvodem manželství souhlasí, shodují se na rozvratu manželství a jeho příčinách.
III.
Manželé se dohodli na vypořádání bydlení a na vypořádání majetku a majetkových práv spadajících do společného jmění manželů, o čemž uzavřeli písemnou dohodu a tuto dohodu přikládají v příloze tohoto návrhu na rozvod manželství. 
Současně s návrhem na rozvod manželství podávají manželé k příslušnému soudu návrh na úpravu výkonu rodičovské odpovědnosti k nezletilým dětem spolu s dohodou o úpravě výkonu rodičovské zodpovědnosti k nezletilým dětem.
Důkaz:
–	dohoda o vypořádání vzájemných majetkových vztahů, práva a povinnosti společného bydlení a vyživovací povinnosti 
IV.
S ohledem na to, že manželství manželů je hluboce, trvale a nenapravitelně rozvráceno a není již naděje na obnovení manželského soužití, obrací se tito tímto na soud, aby rozvedl jejich manželství. 
Vzhledem k výše uvedenému navrhují společně manželé, aby soud při rozhodování postupoval dle ust. § 757 občanského zákoníku a vydal tento
r o z s u d e k :
I.	Manželství Anny Zlaté, nar. 16. 1. 1980 a Josefa Zlatého, nar. 4. 5. 1977 uzavřené dne 31. 5. 2010 před Městským úřadem ve Slavkově u Brna se rozvádí. 
II.	Žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení.
						Anna Zlatá	Josef Zlatý 
Poznámka
Občanský zákoník stanoví, že soud v případě rozvodu manželství zjišťuje příčiny rozvratu manželství. Občanský zákoník ale zároveň umožňuje se tomuto vyhnout v případě, že manželé podají společný návrh na rozvod manželství nebo přidá–li se druhý manžel k již podanému návrhu a postupují tak ve smyslu ust. § 757 občanského zákoníku. 
Dle ust. § 757 občanského zákoníku připojí-li se manžel k návrhu na rozvod manželství, který podá druhý z manželů, soud manželství rozvede, aniž zjišťuje příčiny rozvratu manželství, dojde-li k závěru, že shodné tvrzení manželů, pokud se jedná o rozvrat manželství a o záměr dosáhnout rozvodu, je pravdivé a pokud
a)	ke dni zahájení řízení o rozvod trvalo manželství nejméně jeden rok a manželé spolu déle, než šest měsíců nežijí,
b)	manželé, kteří jsou rodiči nezletilého dítěte, které nenabylo plné svéprávnosti, se dohodli na úpravě poměrů tohoto dítěte pro dobu po rozvodu a soud jejich dohodu schválil,
c)	manželé se dohodli na úpravě svých majetkových poměrů, svého bydlení, a popřípadě výživného pro dobu po tomto rozvodu.
Dle ust. § 384 zákona č. 292/2013, o zvláštních řízeních soudních řízení o rozvod manželství je možné zahájit jen na návrh jednoho z manželů nebo společným návrhem obou manželů, navrhují-li rozvod bez zjišťování příčin rozvratu manželství. V ust. § 384 odst. 2 zákona o zvláštních řízeních soudních je zároveň stanoveno, že podá-li návrh na zahájení řízení jeden z manželů a druhý z manželů se k návrhu připojí, postupuje soud stejně, jako by bylo řízení zahájeno návrhem společným. 
Společný návrh na rozvod manželství znamená, že oba manželé podají návrh na rozvod jedním podáním. Od společného návrhu se odlišuje připojení se k návrhu, tj. pokud po podání návrhu jedním z manželů se k němu druhý manžel připojí, čímž činí návrh v celém rozsahu nesporným. Dle ust. § 384 odst. 2 zákona o zvláštních řízeních lze dojít k závěru, že společný návrh i návrh, k němuž se druhý manžel připojil, mají stejné důsledky a jsou posuzovány shodně. 
Odlišnost společného návrhu a připojení se k návrhu je v oblasti poplatkové povinnosti dle zákona č. 549/1991 Sb., o soudních poplatcích. V případě společného návrhu na rozvod manželství jsou poplatníky oba manželé. Povinnost k zaplacení soudního poplatku za návrh na rozvod manželství ve výši 2 000 Kč by tedy měla být ukládána jedním usnesením soudu oběma manželům společně. Ve všech ostatních případech návrhů na rozvod je poplatníkem manžel, který návrh podal. 
Nastat může také situace zpětvzetí podaného návrhu. Dle ust. § 387 odst. 2 zákona o zvláštních řízeních soudních vzal-li zpět návrh na zahájení řízení jen jeden z manželů, kteří podali návrh společný, postupuje soud v řízení dále obdobně, jako by manžel, který se k návrhu připojil, své připojení odvolal. Z tohoto vyplývá, že v takovém případě se pokračuje v řízení, jako by bylo zahájeno na samostatný návrh toho manžela, který zpětvzetí žaloby neučinil. Pokud smyslem zpětvzetí návrhu má být ze strany účastníků řízení zastavení řízení (tj. například se rozhodli, že k rozvodu manželství nepřistoupí), je nutné, aby pokud podali společný návrh na rozvod manželství, také oba učinili zpětvzetí návrhu. Na základě takového zpětvzetí soud podle ust. § 96 odst. 2 občanského soudního řízení o společném návrhu manželů o rozvod manželství zastaví, neboť oba navrhovatelé vzali svůj návrh na zahájení řízení v celém rozsahu zpět.