45.		Žaloba pro zmatečnost
			[§ 229 odst. 1 písm. h) OSŘ]
Městský soud v Brně 
Polní 39, 608 01 Brno 
K sp. zn. 10 C 30/2022
Žalobkyně:	Jana Králová
	dat. nar. 1. 1. 1980, bytem: Jarní 11, 602 00 Brno
právně zastoupena	JUDr. Evou Bílou, advokátkou
	se sídlem Brno, Josefská 1, PSČ 602 00
Žalovaný:	Antonín Král
	IČ: 01121979, sídlem: Letní 11, 602 00 Brno
právně zastoupen	JUDr. Daliborem Slabým, advokátem
	se sídlem Brno, Antonínská 1, PSČ 602 00
Žaloba pro zmatečnost 
V Brně dne 1. 10. 2022
Přílohy:
–	kopie rozsudku Městského soudu v Brně ze dne 19. 7. 2022, č.j. 10 C 30/2021 - 96
–	kopie usnesení Městského soudu v Brně ze dne 3. 2. 2022, č.j. 10 C 30/2021 - 15
I.
Rozsudkem ze dne 19. 7. 2022, č.j. 10 C 30/2021 – 96 rozhodl Městský soud v Brně tak, že podané žalobě vyhověl a uložil žalovanému zaplatit žalobkyni částku ve výši 115 000,- Kč s 10 % úrokem z prodlení ročně od 31. 8. 2020 do zaplacení a dále uhradit žalobkyni náhradu nákladů řízení. Toto rozhodnutí nabylo právní moci a vykonatelnosti dne 11. 8. 2022. 
V průběhu nalézacího řízení se žalovanému nepodařilo doručit předmětný rozsudek, a to na adresu trvalého pobytu žalovaného evidované v informačním systému evidence obyvatel. Na této adrese byl žalovaný dle provedeného zjištění soudu neznám, byl tedy žalovanému, a to na základě usnesení ze dne 3. 2. 2022, č.j. 10 C 30/2021 – 15 dle ust. § 29 odst. 3 občanského soudního řádu ustanoven opatrovník – Mgr. Petr Pavelka, kterému byl následně předmětný rozsudek soudem doručen. 
Důkaz:
–	rozsudek Městského soudu v Brně ze dne 19. 7. 2022, č.j. 10 C 30/2021 - 96
–	usnesení Městského soudu v Brně ze dne 3. 2. 2022, č.j. 10 C 30/2021 - 15
II.
Rozsudek Městského soudu v Brně ze dne 19. 7. 2022, č.j. 10 C 30/2021 – 96 žalovaný tímto napadá v plném rozsahu z důvodů dle ust. § 229 odst. 1 písm. h) občanského soudního řádu, neboť má zato, že nebyly splněny zákonné předpoklady, aby žalovanému jako účastníku řízení byl soudem ustanoven pro řízení opatrovník z důvodu neznámého pobytu. 
Městský soud v Brně vydal dne 3. 2. 2022 usnesení č.j. 10 C 30/2021 – 15, kterým postupem dle ust. § 29 odst. 3 občanského soudního řádu žalovanému ustanovil opatrovníka vzhledem k tomu, že se mu nepodařilo doručit rozsudek na adresu trvalého pobytu evidovanou v informačním systému evidence obyvatel dle zákona č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel. 
Žalovaný se však na adrese svého trvalého pobytu, na kterou mu bylo soudem doručováno, prokazatelně zdržoval. K prokázání svých tvrzení navrhuje výslechy označených svědků. 
Žalovaný má za to, že nebyly splněny předpoklady, proto aby byl žalovanému jako účastníku řízení ustanoven sou­dem ve smyslu ust. § 29 odstavce 3 občanského soudního řádu opatrovník, z důvodů, že žalovaný je neznámého pobytu. Soud nedostatečným způsobem provedl odpovídající šetření o pobytu žalovaného, tj. účastníka řízení, a spokojil se toliko se sdělením provozovatele poštovních služeb (tj. doručovatelky), že jehož pobyt na dané adrese není znám. 
Vzhledem k tomu neměl tedy možnost se žalovaný žalobnímu návrhu a navazujícímu řízení jakkoliv bránit, a to včetně podání opravného prostředku proti předmětnému rozsudku. 
S ohledem na shora uvedené skutečnosti jsou tu tedy dány důvody pro žalobu pro zmatečnost dle ust. § 229 odst. 1 písm. h) občanského soudního řádu.
Důkaz:
–	výslech Jana Omáčky, bytem: Letní 11, 602 00 Brno
–	výslech Jany Omáčkové, bytem: Letní 11, 602 00 Brno
III.
S ohledem na shora uvedené a při zachování lhůty pro podání žaloby pro zmatečnost dle ust. § 234 odst. 5 občanského soudního řádu, neboť dne 25. 9. 2022 se žalovaný dozvěděl o existenci pravomocného rozhodnutí tím, že ji toto bylo doručeno tento den prostřednictvím pověřeného exekutora, tedy žalovaný navrhuje, aby soud vydal 
u s n e s e n í 
Soud podle ust. § 229 odst. 1 písm. h) občanského soudního řádu zrušuje rozsudek Městského soudu v Brně ze dne 19. 7. 2022, č.j. 10 C 30/2021 – 96 a věc řádně znovu projedná. 
Antonín Král
zastoupen na základě plné moci
JUDr. Daliborem Slabým, advokátem
Poznámka
Žaloba pro zmatečnost patří mezi mimořádné opravné prostředky v občanském soudním řízení, kterou je možné zvrátit už pravomocné rozhodnutí soudu prvního stupně nebo i odvolacího soudu. Je možné ji použít tehdy, pokud předcházející řízení bylo z nějakého důvodu zmatečné.
Žaloba pro zmatečnost je specifickým prostředkem nápravy vadného rozhodnutí, pokud řízení bylo stiženo procesními vadami tak zásadní povahy, že není možné jeho průběh a výsledek akceptovat. Nicméně je přípustná pouze proti rozhodnutí, kterým se řízení končí. 
Dle ust. § 229 odst. 1 občanského soudního řádu žalobou pro zmatečnost účastník může napadnout pravomocné rozhodnutí soudu prvního stupně nebo odvolacího soudu, kterým bylo řízení skončeno, jestliže
a)	bylo rozhodnuto ve věci, která nenáleží do pravomoci soudů,
b)	ten, kdo v řízení vystupoval jako účastník, neměl způsobilost být účastníkem řízení,
c)	účastník řízení neměl procesní způsobilost nebo nemohl před soudem vystupovat (§ 29 odst. 2) a nebyl řádně zastoupen,
d)	nebyl podán návrh na zahájení řízení, ačkoliv podle zákona ho bylo třeba,
e)	rozhodoval vyloučený soudce nebo přísedící,
f)	soud byl nesprávně obsazen, ledaže místo samosoudce rozhodoval senát,
g)	bylo rozhodnuto v neprospěch účastníka v důsledku trestného činu soudce nebo přísedícího,
h)	účastníku řízení byl ustanoven opatrovník z důvodu neznámého pobytu nebo proto, že se mu nepodařilo doručit na známou adresu v cizině, ačkoliv k takovému opatření nebyly splněny předpoklady.
Odstavec 2 § 229 občanského soudního řádu vyjmenovává další soudní rozhodnutí, která je možné žalobou pro zmatečnost napadnout, a to z následujících důvodů:
a)	v téže věci bylo již dříve zahájeno řízení,
b)	v téže věci bylo dříve pravomocně rozhodnuto,
c)	odvolacím soudem byl pravomocně zamítnut návrh na nařízení výkonu těchto rozhodnutí nebo pravomocně zastaven výkon rozhodnutí z důvodu, že povinnosti rozsudkem, usnesením nebo platebním rozkazem uložené nelze vykonat.
Z důvodu uvedeného v ust. § 229 odst. 3 občanského soudního řádu lze podat žalobu pro zmatečnost za situace, kdy účastníku byla odňata možnost jednat před soudem. Tuto žalobu může podat pouze ten účastník, kterému tato možnost byla odňata. Příkladem může být situace, kdy soud jedná v nepřítomnosti účastníka, ačkoliv k tomu nebyly splněny předpoklady.
Dle ust. § 229 odst. 4 občanského soudního řádu žalobou pro zmatečnost účastník může napadnout rovněž pravomocné usnesení odvolacího soudu, kterým bylo odmítnuto odvolání nebo kterým bylo zastaveno odvolací řízení, jakož i pravomocné usnesení odvolacího soudu, kterým bylo potvrzeno nebo změněno usnesení soudu prvního stupně o odmítnutí odvolání nebo dovolání pro opožděnost.
V případě žaloby pro zmatečnost občanský soudní řád vedle obecných náležitostí podání uvedených v ust. § 42 vyžaduje i další náležitosti. Žaloba musí vedle obecných náležitostí obsahovat 
•	označení rozhodnutí, proti němuž směřuje a v jakém rozsahu je napadá, 
•	důvod žaloby (důvod zmatečnosti), 
•	vylíčení skutečností, které svědčí o tom, že je žaloba podána včas, 
•	označení důkazů, jimiž má být důvodnost žaloby prokázána, 
•	to, čeho se ten, kdo podal žalobu, domáhá.
Dle ust. § 234 odst. 1 občanského soudního řádu není-li dále stanoveno jinak, musí být žaloba pro zmatečnost podána ve lhůtě tří měsíců od doručení napadeného rozhodnutí. Počátek běhu lhůty k podání žaloby pro zmatečnost je obecně vázán na doručení rozhodnutí konkrétnímu účastníkovi řízení. Zákon však z tohoto připouští výjimky, a to s ohledem na jednotlivé důvody zmatečnosti.
Žalobu pro zmatečnost může podat jen ten účastník, kterému nebylo rozhodnutím soudu prvního stupně (odvolacího soudu) plně vyhověno, popřípadě kterému byla tímto rozhodnutím způsobena jiná určitá újma na jeho právech, jestliže ji lze odstranit zrušením žalobou pro zmatečnost napadeného rozhodnutí. Rozhodujícím je výrok rozhodnutí soudu a případnou újmu na právech účastníka lze posuzovat jen z procesního hlediska, (z pohledu dopadu (výsledků a důsledků) rozhodnutí do práv účastníka řízení). Žalobu obvykle projedná a rozhodne o ní soud, který o věci rozhodoval v prvním stupni.

§ 229 zákona č. 99/1963 Sb.,
občanský soudní řád
(1)	Žalobou pro zmatečnost účastník může napadnout pravomocné rozhodnutí soudu prvního stupně nebo odvolacího soudu, kterým bylo řízení skončeno, jestliže
a)	bylo rozhodnuto ve věci, která nenáleží do pravomoci soudů,
b)	ten, kdo v řízení vystupoval jako účastník, neměl způsobilost být účastníkem řízení,
c)	účastník řízení neměl procesní způsobilost nebo nemohl před soudem vystupovat (§ 29 odst. 2) a nebyl řádně zastoupen,
d)	nebyl podán návrh na zahájení řízení, ačkoliv podle zákona ho bylo třeba,
e)	rozhodoval vyloučený soudce nebo přísedící,
f)	soud byl nesprávně obsazen, ledaže místo samosoudce rozhodoval senát,
g)	bylo rozhodnuto v neprospěch účastníka v důsledku trestného činu soudce nebo přísedícího,
h)	účastníku řízení byl ustanoven opatrovník z důvodu neznámého pobytu nebo proto, že se mu nepodařilo doručit na známou adresu v cizině, ačkoliv k takovému opatření nebyly splněny předpoklady.
(2)	Žalobou pro zmatečnost účastník může napadnout také pravomocný rozsudek soudu prvního stupně nebo odvolacího soudu nebo pravomocné usnesení těchto soudů, kterým bylo rozhodnuto ve věci samé, anebo pravomocný platební rozkaz (směnečný a šekový platební rozkaz) nebo elektronický platební rozkaz, jestliže
a)	v téže věci bylo již dříve zahájeno řízení,
b)	v téže věci bylo dříve pravomocně rozhodnuto,
c)	odvolacím soudem byl pravomocně zamítnut návrh na nařízení výkonu těchto rozhodnutí nebo pravomocně zastaven výkon rozhodnutí z důvodu, že povinnosti rozsudkem, usnesením nebo platebním rozkazem uložené nelze vykonat (§ 261a).
(3)	Žalobou pro zmatečnost účastník může napadnout též pravomocný rozsudek odvolacího soudu nebo jeho pravomocné usnesení, kterým bylo rozhodnuto ve věci samé, jestliže mu byla v průběhu řízení nesprávným postupem soudu odňata možnost jednat před soudem. Totéž platí, jde-li o pravomocný rozsudek soudu prvního stupně, proti němuž není odvolání přípustné podle § 202 odst. 2.
(4)	Žalobou pro zmatečnost účastník může napadnout rovněž pravomocné usnesení ...