4.		Návrh poškozené na uspokojení jejího nároku na náhradu škody 
			zajištěním na majetku obviněného
							Městský soud v Brně
K sp. zn. 1 T 10/2022						Polní 39, 608 04 Brno
Obžalovaný: 	Martin Zlatý, dat. nar. 25. 9. 1975, bytem: Plotní 25, 625 00 Brno
Poškozená: 	Anna Nováková, dat. nar.: 9. 11. 1960, bytem: Nádražní 22, 684 01 Slavkov u Brna
Návrh poškozené na uspokojení jejího nároku na náhradu škody
zajištěním na majetku obviněného
V Brně dne 1. 10. 2022
Obžalovaný Martin Zlatý, nar. 25. 9. 1975, bytem: Plotní 25, 625 00 Brno je trestně stíhání pro trestný čin podvodu dle ust. § 209 odst. 1, odst. 4 trestního zákoníku. V této věci poškozená uplatnila nárok na náhradu škody způsobené jí uvedeným trestným činem v částce ve výši 3 550 000,– Kč. Nárok poškozené na náhradu škody byl řádně uplatněn a o jeho důvodnosti a výši v trestním řízení není pochybností. 
Poškozené je známo, že obviněný vlastní nemovitost zapsanou na listu vlastnictví č. 3 pro katastrální území Židenice, obec Brno. Tato nemovitost je nyní nabízena k prodeji. Obviněný se také před svědky zmínil, že nemovitost chce prodat. Obviněný přitom nevlastní žádný jiný hodnotnější majetek. 
S ohledem na výše uvedené se poškozená důvodně obává, že uspokojení nároku na náhradu škody bude mařeno nebo ztěžováno. Poškozená proto navrhuje, aby soud rozhodl, že podle ust. § 47 odst. 1, 2 trestního řádu se zajišťuje nárok poškozené Anny Novákové na náhradu škody způsobené jí trestným činem podvodu dle ust. § 209 odst. 1, odst. 4 trestního zákoníku ve výši nejméně 3 550 000,– Kč, neboť je důvodná obava, že uspokojení nároku poškozené na náhradu škody způsobené trestným činem bude mařeno, přičemž zajištění se vztahuje na nemovité věci zapsané na listu vlastnictví č. 3 pro katastrální území Židenice, obec Brno a obviněnému se zakazuje, aby nakládal s uvedenými nemovitými věcmi. 
Anna Nováková
Poznámka
Důležitým institutem zajišťujícím skutečné uspokojení nároku poškozeného na náhradu škody je zajištění nároku poškozeného na náhradu škody na majetku obviněného. Tento institut slouží jako určitá pojistka zajišťující uspokojení nároku poškozeného. Právní úprava je obsažena v ust. § 47 a násl. trestního řádu. Dle ust. § 47 odst. 1 trestního řádu v případě, že byla poškozenému způsobena trestným činem škoda nebo nemajetková újma, nebo získal-li obviněný takovým trestným činem na jeho úkor bezdůvodné obohacení, lze nárok až do pravděpodobné výše škody nebo nemajetkové újmy nebo až do pravděpodobného rozsahu bezdůvodného obohacení zajistit na majetku obviněného.
Institut zajištění nároku poškozeného na náhradu škody je využíván v případech, kdy existuje důvodná obava, že uspokojení nároku poškozeného na náhradu škody způsobené trestným činem bude mařeno nebo ztěžováno. Může se jednat o situace, kdy obviněný převádí majetek na jiné osoby nebo začne rozprodávat svůj majetek. O zajištění rozhoduje soud na návrh státního zástupce nebo poškozeného, v přípravném řízení státní zástupce na návrh poškozeného. V přípravném řízení může státní zástupce nárok zajistit i bez návrhu poškozeného, vyžaduje-li to ochrana jeho zájmů, zejména hrozí-li nebezpečí z prodlení. Pokud poškozený navrhne, aby byl majetek obviněného zajištěn, musí zejména odůvodnit, z čeho plyne jeho obava, že by uspokojení jeho nároku na náhradu škody mohlo být mařeno. Poškozený by také měl podle svých možností označit majetek obviněného a uvést, kde se nachází. Nikoliv každý nárok poškozeného však lze zajistit, a ne všechny věci mohou být předmětem zajištění. Typicky není možné zajistit nárok poškozeného na náhradu škody, o kterém již bylo rozhodnuto v jiném, zpravidla občanskoprávním řízení. Ze zajištění jsou také vyloučeny věci, které nelze postihnout výkonem rozhodnutí.
V případě, že je návrhu na zajištění nároku poškozeného vyhověno, soud a v přípravném řízení státní zástupce v usnesení o zajištění zakáže obviněnému, aby majetek uvedený v rozhodnutí o zajištění a případně též majetek, který bude při výkonu takového rozhodnutí sepsán, po oznámení usnesení převedl na jiného nebo jej zatížil anebo aby jej záměrně poškozoval nebo ničil. Právní jednání učiněné v rozporu se zákazy je neplatné, přičemž soud k neplatnosti přihlédne i bez návrhu.