5.		Připojení poškozeného s nárokem na náhradu škody
			(§ 43 odst. 3 TrŘ)
							Městský soud v Brně
K sp. zn. 1 T 10/2022						Polní 39, 608 04 Brno
Obžalovaný: 	Martin Zlatý
	dat. nar. 25. 9. 1975, bytem: Plotní 25, 625 00 Brno
Poškozená: 	Anna Nováková
	dat. nar.: 9. 11. 1960, bytem: Nádražní 22, 684 01 Slavkov u Brna
Připojení poškozeného s nárokem na náhradu škody 
dle ust. § 43 odst. 3 trestního řádu
V Brně dne 1. 10. 2022
Městskému soudu v Brně byla doručena obžaloba státního zástupce Městského státního zastupitelství v Brně na obviněného Martina Zlatého, nar. 25. 9. 1975, bytem: Plotní 25, 625 00 Brno. Obžalobou je mu mimo jiné kladeno za vinu, že sebe obohatil tím, že poškozenou uvedl v omyl a způsobil tak na jejím majetku větší škodu, čímž spáchal trestný čin podvodu dle ust. § 209 odst. 1, odst. 3 trestního zákoníku. Obžalovaný postupně vylákal pod různými záminkami od poškozené celkovou částku 350 000,– Kč. 
Tímto se v trestní věci obžalovaného Martina Zlatého, nar. 25. 9. 1975, bytem: Plotní 25, 625 00 Brno poškozená připojuje s nárokem na náhradu škody v částce ve výši 350 000,– Kč. 
V souladu v ust. § 43 odst. 3 trestního řádu poškozená navrhuje, aby soud uložil v odsuzujícím rozsudku obžalovanému povinnost nahradit poškozené škodu ve výši 350 000,– Kč. 
Anna Nováková
Poznámka
Poškozeným v trestněprávní rovině je ten, komu bylo trestným činem ublíženo na zdraví, způsobena majetková škoda nebo nemajetková újma, nebo ten, na jehož úkor se pachatel trestným činem obohatil. 
Dle ust. § 43 odst. 3 trestního řádu poškozený je oprávněn navrhnout, aby soud v odsuzujícím rozsudku uložil obžalovanému povinnost nahradit v penězích škodu nebo nemajetkovou újmu, jež byla poškozenému trestným činem způsobena. Soud je vázán návrhem poškozeného a nemůže rozhodnout více, než bylo požadováno. O nároku poškozeného v rámci trestného řízení lze rozhodnout výhradně na návrh, nikoliv z úřední povinnosti, což znamená, že pro poškozeného je důležité řádné uplatnění svého nároku. Z uplatněného nároku musí být patrné, jakého nároku se poškozený domáhá, v jaké výši, vůči komu a z jakého důvodu. Dostačující není uvedení, že se poškozený připojí s náhradou k trestnímu řízení nebo, že bude požadovat náhradu škody v plné výši nebo uplatnění nároku s odkazem na znalecký posudek, který dosud nebyl vyhotoven. Poškozený se může připojit také s nárokem na náhradu škody spočívající v ublížení na zdraví. V těchto případech konstantní judikatura uvádí, že postačí uvedení takových údajů, z nichž je výše nároku na náhradu škody zřejmá i bez bližšího vyčíslení škody např. uvedením bodového ohodnocení bolestného či ztížení společenského uplatnění.
Poškozený musí učinit připojení s nárokem v trestním řízení včas. Dle ust. § 43 odst. 3 trestního řádu návrh je třeba učinit nejpozději u hlavního líčení před zahájením dokazování a je-li sjednána dohoda o vině a trestu, je třeba návrh učinit nejpozději při prvním jednání o takové dohodě. Lhůta pro řádné uplatnění nároku na náhradu škody je lhůtou procesní, kterou nelze navrátit či prominout. Nedodržení lhůty má za následek, že příslušný trestní soud o tomto nároku vůbec nerozhodne. To může mít vliv i na promlčení nároku poškozeného. Uplatněním nároku a řádným pokračováním v zahájeném řízení dochází ke stavení promlčecí lhůty. Není-li následně přiznán nárok na náhradu škody zcela, popř. zčásti, je pokračováno v běhu promlčecí lhůty.