7.		Odvolání obžalovaného proti rozsudku
Městský soud v Brně
Polní 39, 608 04 Brno
K sp. zn. 1 T 10/2022
Obžalovaný: 	Martin Zlatý
	dat. nar. 25. 9. 1975, bytem: Slavkovská 25, 625 00 Brno
právně zastoupen obhájkyní na základě plné moci založené ve spise JUDr. Janou Bílou, advokátkou, se sídlem advokátní kanceláře Brno, Josefská 1, PSČ 602 00
Odvolání obžalovaného proti rozsudku Městského soudu v Brně 
ze dne 1. 9. 2022, č. j. 1 T 10/2022-123
 V Brně dne 1. 10. 2022
Rozsudkem Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č. j. 1 T 10/2022-123 byl obžalovaný uznán vinným ze spáchání přečinu krádeže dle ust. § 205 odst. 1, odst. 3 trestního zákoníku a byl odsouzen k trestu odnětí svobody v trvání 24 měsíců s podmíněným odkladem na zkušební dobu 3 roků a peněžitému trestu ve výši 50 000 Kč. Zároveň byla uložena povinnost nahradit škodu poškozené společnosti ABC s.r.o. ve výši 100 000 Kč. 
Rozsudek Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č. j. 1 T 10/2022-123 byl doručen obhájkyni obžalovaného dne 26. 9. 2022. 
Obžalovaný proti výše citovanému rozsudku Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č. j. 1 T 10/2022-123 podává tímto prostřednictvím obhájkyně v zákonné lhůtě odvolání, a to proti všem výroků rozsudku (výroku o vině a výroku o trestu, výroku o náhradě škody).
O d ů v o d n ě n í :
I.
S citovaným rozsudkem Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č. j. 1 T 10/2022-123 obžalovaný nesouhlasí. Nesprávnost rozsudku spatřuje obžalovaný zejména v nesprávném závěru o skutkovém stavu věci, ke kterému soud I. stupně dospěl po provedeném dokazování. Dle obžalovaného provedené dokazování nevede ke skutkovým zjištěním, ke kterému dospěl soud prvního stupně a vznikají tak pochybnosti o správnosti skutkových zjištění. 
Dále obžalovaný s citovaným rozsudkem Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č. j. 1 T 10/2022-123 nesouhlasí ve výroku o uloženém trestu, který shledává nepřiměřeně vysoký. 
Dále obžalovaný s citovaným rozsudkem Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č. j. 1 T 10/2022-123 nesouhlasí ve výroku o náhradě škody, který shledává nesprávný vzhledem k tomu, že nebyl prokázán vznik ani výše způsobené škody poškozené společnosti. 
II. – výrok o vině obžalovaného 
Obžalovaný zásadně nesouhlasí s tím, že by se dopustil skutku popsaného v napadeném rozsudku. Obžalovaný od počátku trestního řízení spáchání této trestné činnosti popírá a má za to, že v trestním řízení nebyl předložen žádný důkaz usvědčující jej z uvedené trestné činnosti. V rámci dokazování nebyl předložen žádný přímý důkaz. Obžalovaný má za to, že nebyl zjištěn ani řetěz nepřímých důkazů, jak se snaží dovozovat soud prvního stupně. Nebyl předložen žádný důkaz, který by bez jakýchkoliv pochybností usvědčoval obžalovaného. 
Obžalovaný popírá, že by se krádeže dopustil a po celou dobu vedeného trestního řízení poukazuje na nesrovnalosti a pochybnosti, kterými se však orgány činné v trestním řízení doposud důkladně nezabývaly. 
Důkazem usvědčujícím obžalovaného nemůže být pouze to, že se na daném místě nacházel. Svědci uvedli, že se v dané době pohybovaly v areálu desítky dalších osob. Zejména následné nalezení odcizených věcí vzbuzuje pochybnosti. K tomuto nebyla na místo přivolána policie, není ani zřejmé, zda skutečně chyběla nějaká součástka a kdo tuto skutečnost a kdy zjistil. 
Obžalovaný upozorňuje dále na to, že se soud prvního stupně v rámci napadeného rozsudku dostatečně nevypořádal s obhajobou obžalovaného a důkazy v jeho prospěch. Soud prvního stupně zcela zamlčuje provedení identifikace pachové stopy. Tento důkaz je ovšem nutné zdůraznit vzhledem k tomu, že u pachové stopy nebyla zjištěna shoda s pachovou stopou obžalovaného a tento důkaz tedy zpochybňuje závěry v napadeném rozsudku. 
Obžalovaný trvá na tom, že se krádeže nedopustil a má za to, že soud prvního stupně dospěl k nesprávným skutkovým závěrům, když v rámci dokazování nebyly předloženy žádné důkazy usvědčující obžalovaného a nebylo prokázáno, že skutek spáchal obžalovaný.
III. – výrok o trestu
Napadeným rozsudkem byl obžalovanému podle ust. § 205 odst. 3 trestního zákoníku uložen trest odnětí svobody v trvání 24 měsíců s podmíněným odkladem na zkušební dobu 3 roků a peněžitý trest ve výši 50 000 Kč. 
Obžalovaný trvá na své nevině, ale i v případě, že by přijal trest za něco, co nespáchal, je uložený trest nepřiměřeně vysoký. V souladu s trestním zákoníkem je nutné ukládat trest s přihlédnutím k povaze a závažnosti spáchaného trestného činu, které jsou určovány zejména významem chráněného zájmu, který byl činem dotčen, způsobem provedení činu a jeho následky, okolnostmi, za kterých byl čin spáchán, osobou pachatele, mírou jeho zavinění a jeho pohnutkou, záměrem nebo cílem. V daném případě však má obžalovaný za to, že tato kritéria nebyla vyhodnocena. Obžalovaný je osobou dosud netrestanou. Trestným činem nebyla způsobena fakticky žádná škoda. 
Obžalovaný také považuje za nepřiměřeně vysoký uložený peněžitý trest. Výše uloženého peněžitého trestu neodpovídá majetkovým poměrům obžalovaného, které ani soud prvního stupně důsledně nezjišťoval. 
IV. – výrok o náhradě škody
Napadeným rozsudkem byla obžalovanému uložena povinnost nahradit škodu poškozené ve výši 100 000 Kč. Z vedeného dokazování ovšem nebylo bez pochybností prokázáno, že tato škoda skutečně vznikla. 
V.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se obžalovaný obrací na Krajský soud v Brně s návrhem, aby napadený rozsudek Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č. j. 1 T 10/2022-123 zrušil a věc vrátil soudu prvního stupně k novému projednání věci a rozhodnutí nebo ve věci rozhodl sám tento odvolací soud tak, že obžalovaného zprostí obžaloby dle ust. § 226 písm. c) trestního řádu, neboť nebylo bez důvodných pochybností prokázáno, že skutek spáchal obžalovaný. 
Martin Zlatý
JUDr. Jana Bílá, advokátka
Poznámka
Opravným prostředkem proti rozsudku soudu prvního stupně je odvolání. Obžalovaný má právo podat si odvolání proti celému rozsudku nebo proti některému z jeho výroků. Odvolání lze podat ve lhůtě osmi dnů od doručení písemného vyhotovení rozsudku. Odvolání se podává u toho soudu, který rozsudek vydal. Z odvolání by mělo být zřejmé
•	proti kterému rozsudku směřuje,
•	zda napadá všechny výroky rozsudku nebo jen některý z nich (obžalovaný např. může souhlasit s uznáním viny, ale může si podat odvolání do výroku o uloženém trestu)
•	v čem je spatřována nesprávnost vydaného rozsudku. 
O odvolání proti rozsudku okresního soudu rozhoduje nadřízený krajský soud. O odvolání proti rozsudku krajského soudu jako sou­du prvního stupně rozhoduje nadřízený vrchní soud.