10.		Stížnost proti usnesení o zajištění nároku
			na náhradu škody poškozené
Městský soud v Brně
Polní 39, 608 04 Brno
K sp. zn. 1 T 10/2022
Obžalovaný: 	Martin Zlatý
	dat. nar. 25. 9. 1975, bytem: Slavkovská 25, 625 00 Brno
právně zastoupen obhájkyní na základě plné moci založené ve spise JUDr. Janou Bílou, advokátkou, se sídlem advokátní kanceláře Brno, Josefská 1, PSČ 602 00
Stížnost proti usnesení o zajištění nároku
na náhradu škody poškozené
V Brně dne 30. 9. 2022
Dne 26. 9. 2022 bylo doručeno obžalovanému usnesení Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č.j. 1 T 10/2022-98, kterým podle ust. § 47 odstavec 1 trestního řádu se zajišťuje nárok na náhradu škody poškozené, a to na majetku obžalovaného - konkrétně na osobním automobilu zn.. Ford Transit, RZ: 1B40105.
Proti usnesení o zajištění nároku na náhradu škody poškozené podává tímto obžalovaný prostřednictvím obhájkyně v zákonné lhůtě stížnost. 
Obžalovaný má za to, že zajištění dle napadeného usnesení se dotýká majetku, který by byl z výkonu rozhodnutí o zajištění vyloučen. Dle ust. § 47 odst. 1 trestního řádu k zajištění nelze užít majetek, který je podle zvláštního právního předpisu vyloučen z výkonu rozhodnutí o zajištění. Dle zákona č. 279/2003 Sb., o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení a o změně některých zákonů z výkonu rozhodnutí o zajištění jsou vyloučeny věci ve vlastnictví obviněného, které jsou nezbytné k uspokojování životních potřeb obviněného a jeho rodiny nebo k plnění jeho pracovních úkolů, jakož i jiné věci, jejichž prodej by byl v rozporu s dobrými mravy. Vhledem k tomu, že z výkonu rozhodnutí o zajištění majetku pro účely uspokojení nároku poškozeného podle trestního řádu jsou vyloučeny také další věci nepodléhající výkonu soudního rozhodnutí podle občanského soudního řádu, je možné vycházet rovněž z ust. § 322 odst. 3 občanského soudního řádu, dle kterého je-li povinný podnikatelem, nemůže se výkon rozhodnutí týkat těch věcí z jeho vlastnictví, které nezbytně nutně potřebuje k výkonu své podnikatelské činnosti. 
Obžalovaný podniká jako OSVČ v oblasti dovážky objednaného zboží. Právě k této činnosti využívá obžalovaný osobní automobil zn. Ford Transit, RZ: 1B40105. Předmětný osobní automobil vede obžalovaný v účetnictví, v rámci hmotného majetku uplatňoval odpisy a z technického průkazu vyplývá, že tento je veden na IČ obžalovaného. 
Obžalovaný zároveň odkazuje na to, že institut zajištění nároku poškozeného ve smyslu ust. § 47 odst. 1 trestního řádu je výrazným zásahem do vlastnického práva a mělo by být tudíž důsledně zváženo jeho užití a vždy by měla existovat důvodná obava, že uspokojení nároku na náhradu škody poškozeného bude ze strany obviněného mařeno či ztěžováno. V případě obžalovaného ovšem nic nenasvědčuje tomu, že by tento mařil nebo ztěžoval uspokojení nároku na náhradu škody poškozené. 
S ohledem na výše uvedené obžalovaný navrhuje, aby napadené usnesení Městského soudu v Brně ze dne 1. 9. 2022, č.j. 1 T 10/2022-98 bylo zrušeno.	
Michal Mareček
Poznámka
Institutem zajišťujícím skutečné uspokojení nároku poškozeného na náhradu škody je zajištění nároku poškozeného na náhradu škody na majetku obviněného. Právní úprava je obsažena v ust. § 47 a násl. trestního řádu. Dle ust. § 47 odst. 1 trestního řádu v případě, že byla poškozenému způsobena trestným činem škoda nebo nemajetková újma, nebo získal-li obviněný takovým trestným činem na jeho úkor bezdůvodné obohacení, lze nárok až do pravděpodobné výše škody nebo nemajetkové újmy nebo až do pravděpodobného rozsahu bezdůvodného obohacení zajistit na majetku obviněného. Institut zajištění nároku poškozeného na náhradu škody je využíván v případech, kdy existuje důvodná obava, že uspokojení nároku poškozeného na náhradu škody způsobené trestným činem bude mařeno nebo ztěžováno. V případě, že je vyhověno návrhu na zajištění nároku poškozeného na náhradu škody, je rozhodováno usnesením, proti kterému může obviněný podat stížnost do tří dnů ode dne jeho oznámení. 
Některé věci nemohou být předmětem zajištění nároku poškozeného na náhradu škody na majetku obviněného. Zákon č. 279/2003 Sb., o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení a o změně některých zákonů uvádí věci, kterou jsou vyloučeny z výkonu rozhodnutí o zajištění, a dále odkazuje na to, že z výkonu rozhodnutí o zajištění majetku pro účely uspokojení nároku poškozeného podle trestního řádu jsou vyloučeny také další věci nepodléhající výkonu soudního rozhodnutí podle občanského soudního řádu. Kromě jiného v případě, že je povinný podnikatelem, nemůže se výkon rozhodnutí týkat těch věcí z jeho vlastnictví, které nezbytně nutně potřebuje k výkonu své podnikatelské činnosti.