14.		Žádost odsouzeného o odklad výkonu trestu odnětí svobody
			ze zvlášť důležitých důvodů (§ 323 odst. 2 TrŘ)
Městský soud v Brně
Polní 39, 608 04 Brno
Odsouzený:	Martin Zlatý
	dat. nar. 25. 9. 1975, bytem: Slavkovská 25, 625 00 Brno
Žádost odsouzeného
o odklad výkonu trestu odnětí svobody ze zvlášť důležitých důvodů 
podle ust. § 323 odst. 2 trestního řádu
 V Brně dne 26. 9. 2022
Rozsudkem Městského soudu v Brně ze dne 1. 5. 2022, č.j. 1 T 10/2021-52 jsem byl uznán vinným ze spáchání přečinu podvodu dle ust. § 209 odst. 1 trestního zákoníku. Za tento přečin mi byl uložen nepodmíněný trest odnětí svobody v délce trvání 12 měsíců.
Dne 20. 9. 2022 mi byla doručena výzva Městského soudu v Brně ze dne 23. 8. 2022, č. j. 1 T 10/2021-68, kterou jsem byl vyzván k nastoupení do výkonu trestu ve věznici Kuřim. 
Můj syn Michal Zlatý, nar. 1. 10. 2015 vážně onemocněl a je třeba s ním pravidelně dojíždět do nemocnice za účelem podávání léčby. Matka je nyní neznámého pobytu a o syna se nestará. Syn tak nyní má pouze mne a pouze já jsem nyní schopen se o něj postarat. Tato skutečnost mi neumožňuje v současné době nastoupit výkon trestu odnětí svobody. Syn se bez mé pomoci neobejde. K této žádosti dokládám lékařské zprávy, z kterých vyplývá aktuální zdravotní stav nezletilého syna a dále zprávu orgánu sociálně-právní ochrany dítěte, která shrnuje současnou rodinnou situaci.
Z těchto důvodů mám za to, že na mé straně vznikly a doteď trvají zvlášť důležité důvody pro odklad mého výkonu trestu odnětí svobody, neboť by jeho výkon mohl mít pro mou rodinu mimořádně těžké následky.
Na základě těchto skutečností žádám Městský soud v Brně, aby vydal usnesení, že se povoluje odklad mého nástupu do výkonu trestu odnětí svobody podle § 323 odst. 2 trestního řádu do 31. 3. 2022.
Martin Zlatý 
Poznámka
Za určitých podmínek může být odsouzené osobě umožněn odklad výkonu trestu, a to prostřednictvím žádosti o odklad výkonu trestu podle ust. § 322 a § 323 trestního řádu. Důvody pro odklad výkonu trestu odnětí svobody jsou následující:
1)	ohrožení života nebo zdraví odsouzeného – dle ust. § 322 odst. 1 trestního řádu předseda senátu odloží na potřebnou dobu výkon trestu odnětí svobody, jestliže z lékařské zprávy o hospitalizaci odsouzeného v lůžkovém zdravotnickém zařízení nebo z jiných skutečností vyplývá, že by výkon trestu ohrozil jeho život nebo zdraví. V takovém případě výkon trestu ohrožuje život nebo zdraví odsouzeného, a proto je jeho neprodlený výkon nežádoucí. Špatný zdravotní stav musí vyplývat buď z lékařské zprávy o hospitalizaci odsouzeného v lůžkovém zdravotnickém zařízení, nebo může plynout i z jiných známých skutečností. V tomto případě se výkon trestu odkládá na potřebnou dobu. 
	Neshledá-li ovšem předseda senátu důvody pro odklad z těchto důvodů, vyzve odsouzeného, aby nejpozději při nástupu výkonu trestu odnětí svobody předložil zprávu o svém zdravotním stavu příslušné věznici. Zjistí-li věznice, že zdravotní stav odsouzeného mu neumožňuje podrobit se výkonu trestu odnětí svobody, podle povahy navrhne soudu jeho odklad nebo přerušení.
2)	těhotenství a mateřství novorozeného dítěte - dle ust. § 322 odst. 3 trestního řádu výkon trestu odnětí svobody na těhotné ženě a na matce pečující o dítě do jednoho roku věku, která byla odsouzena za jiný trestný čin než za zvlášť závažný zločin, předseda senátu odloží na dobu jednoho roku po porodu. Má-li se vykonat trest odnětí svobody na těhotné ženě nebo na matce novorozeného dítěte, předseda senátu má povinnost odložit výkon jejich trestu, a to na dobu jednoho roku po porodu dítěte. 
3)	důležité důvody pro odklad výkonu trestu - dle ust. § 323 odst. 1 trestního řádu výkon trestu odnětí svobody nepřevyšujícího jeden rok může předseda senátu z důležitých důvodů odložit. Důležité důvody trestní řád nevyjmenovává, nicméně z trestní praxe vychází, že se může jednat například o vážný zdravotní stav člena rodiny, jenž odsouzenému v nástupu v řádném termínu brání. Podle tohoto ustanovení lze žádat jen o odklad výkonu trestu, který nepřevyšuje jeden rok. Současně výkon trestu lze odložit na dobu maximálně tří měsíců. Výjimka platí v případech, kdy by jednak mělo dojít k dalšímu odkladu výkonu trestu po již tříměsíčním odkladu, jednak k prvnímu odkladu na dobu delší než tři měsíce. K tomu dojde výjimečně za splnění tzv. zvlášť důležitých důvodů, že by výkon trestu mohl mít pro odsouzeného nebo jeho rodinu mimořádně těžké následky. Trestní řád žádné příklady opět neuvádí. V těchto případech lze povolit odklad nejdéle na dobu šesti měsíců.
O žádosti o odklad výkonu trestu, v níž se jako důvod uvádí ohrožení života (první důvod) nebo zdraví odsouzeného, těhotenství nebo mateřství (druhý důvod), se rozhoduje usnesením, proti němuž je přípustná stížnost jako řádný opravný prostředek, s níž je spojen odkladný účinek. Do doby rozhodnutí stížnostního orgánu tak není odsouzená osoba povinna nastoupit do výkonu trestu. O všech žádostech o odklad výkonu trestu odnětí svobody je příslušný rozhodovat soud, který ve věci rozhodl v prvním stupni, neboť odklad trestu se považuje za související s výkonem trestu. 

Odklad výkonu trestu
§ 322 zákona č. 141/1961 Sb.,
o trestním řízení soudním (trestní řád)
(1)	Předseda senátu odloží na potřebnou dobu výkon trestu odnětí svobody, jestliže z lékařské zprávy o hospitalizaci odsouzeného v lůžkovém zdravotnickém zařízení nebo z jiných skutečností vyplývá, že by výkon trestu ohrozil jeho život nebo zdraví.
(2)	Požádá-li odsouzený o odklad výkonu trestu odnětí svobody z důvodů uvedených v odstavci 1, avšak předseda senátu má za to, že takové důvody nejsou zřejmě dány, vyzve odsouzeného, aby nejpozději při nástupu výkonu trestu odnětí svobody předložil zprávu o svém zdravotním stavu příslušné věznici. Zjistí-li věznice, že zdravotní stav odsouzeného mu neumožňuje podrobit se výkonu trestu odnětí svobody, podle povahy navrhne soudu jeho odklad nebo přerušení.
(3)	Výkon trestu odnětí svobody na těhotné ženě a na matce pečující o dítě do jednoho roku věku, která byla odsouzena za jiný trestný čin než za zvlášť závažný zločin, předseda senátu odloží na dobu jednoho roku po porodu.
(4)	Výkon trestu odnětí svobody na těhotné ženě a matce pečující o dítě do jednoho roku věku, která byla odsouzena za zvlášť závažný zločin, může předseda senátu odložit na dobu jednoho roku po porodu; zároveň může vyslovit nad odsouzenou dohled, uložit, aby se ve stanovené části doby, na kterou byl výkon trestu odnětí svobody odložen, zdržovala ve stanovené době v určeném obydlí nebo jeho části, uložit přiměřená omezení a přiměřené povinnosti směřující k tomu, aby vedla řádný život, nebo, jde-li o odsouzenou ve věku blízkém věku mladistvých, uložit v zájmu využití výchovného působení rodiny, školy a dalších subjektů též některá z výchovných opatření uvedených v zákoně o soudnictví ve věcech mládeže za obdobného užití podmínek stanovených pro mladistvé. Při rozhodování podle věty první předseda senátu zohlední nejlepší zájem dítěte, osobu odsouzené, povahu a závažnost činu, za který byla odsouzena, a potřebu účinné ochrany společnosti; za tím účelem si vyžádá zprávu probačního úředníka, ke které bude přiložena zpráva orgánu sociálně-právní ochrany dětí.
(5)	Jestliže bylo podle odstavce 4 rozhodnuto o odložení výkonu trestu odnětí svobody za současného
a)	vyslovení dohledu, použijí se na postup při výkonu dohledu přiměřeně § 330a a 350k, ...